2 XXXV. Jindřiili L. ílarviř: 



i. O pokračováni zlatonosných hornin okrsku Jílovského 

 a úvahy o původu zlata na coucích jejich. 



Hledati rozšíření hornin Jílovských nebylo snadnou úlohou pro 

 veliké překážky terrénu. Mimo to bylo luštiti několik otázek geolo- 

 gických, kteroužto příčinou práce stávala se složitější. 



Po pilném cestování kopcovitou, skalami a roklinami bohatou 

 krajinou podávám výsledky dosti jednoduché, při čemž připomínám, 

 kdo by neznaje krajiny oné chtěl sledovati podrobněji údaje mé, že 

 stačí jemu též i obyčejná mapa ve měřítku 1 : 75.000. 



Pruh hornin Jílovských počíná skoro 3 km SV od Jílového 

 v lese Spáleniště řečeném a zaujímá v okolí města Jílové samého 

 šířkou od Z ku V počítanou asi 3 km. 



Na východě omezen jest žulou, jejížto klikatá hranice jde 

 celkem směrem skoro SSV-JJZ. Počínajíc blízko Chotounského dvora 

 (na SY) jde podél východního kraje vsi Ohotouně, dále hřbetem 

 lesnatého površí Halířů přes Sázavu na ves Kríiany. 



Za západní hranici budiž přijat zlatonosný zelenokam Bohu- 

 ibský, jehož počátek nalezl jsem letos severně od Jílového, as 600 m 

 severně od vrchu Lípy. Zelenokam tento jde asi týmže směrem jako 

 hranice žulová, jenže rovné. Počínaje nad Radlíkem na místě právě 

 naznačeném jde rovnou čarou na Obrázek a na ves Bohulibý, odtud 

 pak dále rovně napříč skrze Sázavu a Vltavu vých. od Štěchovic, 

 až konec jeho nalezl jsem u Slap blízko ])řede dvorem Záhoří, kdežto 

 jest odříznut žulou. Mimo na Obrázku a u Bohulib jeví se na něm 

 stopy starého, ač nehlubokého dolování na zlato v „Kobylích drahách" 

 vých. 0(1 Štěchovic a pak blízko před Slapským dvorem samým, jak 

 o tom brzo ještě bude zmínka učiněna. Slapské nalezisko zlata ne- 

 patří tudíž k okrsku Knínskému, nýbrž k okrsku Jílovskému. 



Celková délka této pamětihodné žíly zlatonosného zelenokamu 

 činí přes 12 km a s geologického stanoviska jest také velmi po- 

 všimnutí hodno, že žíla ta provázena jest po obou stranách 

 dvěma rovnoběžnými pruhy křemitého porfyru na celé délce od 

 Radlíku až ke Slai)ůin. Porfyr ten jest oddělen od ní jen úzkým 

 proužkem břidlic. Levý pruh porfyru jde z jižní části Libeřského 

 vrchu na Panský vrch, JV ode vsi Bohulib se vypínající, pravý pruh 

 porfyru počíná na severní Části Libeřského vrchu a jde na vrch 

 Zahrádka, vystupující na JZ od Bohulib. 



Mezi zelenokamem Bohulibským na západu a mezi celkem 

 rovnoběžnou s ním žulovou bránicí Chotouňsko-Krňanskou máme 



