o výskytu zlata na uěkt. důležitějších ualeziskách českýcli. 7 



Podnik tento dal by se 6asem snadno vykonati a Idínu vy- 

 kopanou i kámen bylo by lze také snadno využitkovati. Hlína ta ho- 

 dila by se na výrobu cihel dobře, kámen sousední pak na štěrk. 



Kdyby podnik právě naznačený se zdařil, mohlo by se po- 

 mýšleti na kopání podél druhého kraje úžlabí za podobných pod- 

 mínek. Prokopáním části úžlabiny jdoucí SV a ještě pak maličko 

 dále odkryl by se pruh Tobolský a Šlojířský do hloubky několika 

 metrů. 



Když počal jsem prohlížeti broušené vzorky hornin ze pro- 

 rážky Pepřské, neznaje ještě z vlastního názoru Jílovské krajiny, 

 napadlo mi, že by petr o grafické bádání mohlo objasniti výskyt 

 zlata na coucích okrsku toho. A opravdu, bádání petrografické, kterým 

 jsem se zabýval, poskytlo výsledků povšimnutí hodných nejenom pro 

 okrsek Jílovský, nýbrž i významu všeobecného. 



Zde hodlám naznačiti toliko některé výsledky bádání svého, 

 pokud shodují se s názvem celého pojednání, a sice zcela stručně. 

 Podrobnější údaje budou vylíčeny ve zvláštních článcích. Celkem 

 však budiž poznamenáno aspoií to, že mnohé horniny břidličnaté ob- 

 jevily se býti starými horninami vyvřelými, které byly tlakem zbři- 

 dličnatěny a následkem toho časem i jinak velmi změněny. 



A) O zlatonosném zelenokamu Bohulibském. 



a) Geologický výshyt. 



Činí žílu 6 až 12 kroků silnou provázenou po každé straně mnohem 

 silnější, ale rovnoběžnou žilou křemitého porfyru, od kteréhož bývá 

 oddělen úzkým proužkem břidlice. Někde také s porfyrem přímo 

 hraničí. Směr žíly jest rovný, skoro SSV—JJZ, délka činí přes 

 12 Ttm. 



b) Struktura makroskopická. 



Jest jeranozrná hornina temně šedé barvy, nápadně těžká. Zvě- 

 tráním stává se zelenavou a upomíná na diabas. Kyzy makroskopické 

 lze viděti v ní téměř jen v sousedství žilek a i)uklin. — Na 



