38 XXXV. Jindřich L. Barvíř: 



svazích. Břidlicí prochází také někde diabas, neboť aspoíi na jedné 

 haldě vyskytly se kousky jeho. 



Ve břidlici prokutaného krajiště lze místem lupou, někdy již 

 i okem spařiti drobné pyiůty vtroušené.*) 



Co se týče pokračování kontaktního zlatonosného pásma couko- 

 vého na východ, máme v lese „Na číhaném," asi 1 km. od Sudovic 

 na východ vzdáleném, v témže kontaktním pruhu nad samou silnicí 

 staré drobné dolíky poblíže granitu po křemenných žilkách pyrito- 

 nosných, a pokud bylo mi lze pochůzkou a kladívkem vyzpytovati, 

 pásmo celé končí I72 ^*'* východně od vrchole Chvojné na kopečku 

 něco nad silnicí severně se zvedajícím. Ještě tam totiž vyskytují se 

 stopy žilek vápenatých s limonitem a chloritem, ale východní část 

 celého pásma jest již sotva bohatá. Také máme tu i jinou břidlici. 



Nejbohatší na couky část kontaktního pásma zdá se býti po- 

 blíže Sudovic samých. Bylo by ovšem záhodno celé pásmo to podrobně 

 prostudovati, neboť couky jeho jakožto výplně puklin poblíže massy 

 horniny vyvřelé (t. j. žuly) se naskytujících, mohly by zajisté někde 

 jíti do značných hloubek. 



Poněvadž žula zdejší zlatonosných couků neobsahuje, ba ani 

 ve velkých křemenných žilách, které ji prostupují 

 jižné od Sudovic, nejeví zlata, dlužno tuším zlato na coucích 

 kontaktního pásma zdejšího pokládati opět za vylouženinuze 

 hmoty břidlice samé. 



Ne malou důležitost má zajisté také otázka porozuměti mapě 

 hornické z okolí Knínského, zhotovené r. 1705. Mapu tuto velmi 

 zmenšenou vyobrazil Pošepný na tab. II. obr. 8. svého díla, ale vy- 

 nechal některé podrobnosti, které tuším nutno jest znáti ku jejímu 

 vysvětlení. Na str. 139 díla toho pak připomíná, že nepodařilo se mu 

 nalézti, do kterého místa v okolí Knínském by se hodila. Eventuálně 

 prý mohla by naznačovati styk obojí řady hald na Chvojné. 



Název mapy dle kopie ve městském archivu Knínském chované 



*) Konkatem se žulou přeměnéná Příbramská břidlice vyskytuje se v okolí 

 Knínském i v žule samé činíc několik malých ostrůvků, vyčnívajících opět nad 

 žulu. Avšak nenalezl jsem na místech takových žádné stopy po kutání, ani žád- 

 ných couků. Jest to hlavně površí, počínající na sev.-výcb. u Záborné Lhoty 

 a jdoucí odtud na východ nad Pankov, a podobné vyvýšenina severozápadně od 

 Paakova se zvedající, pak ostrůvek jihozápadně velmi blízko N. Knína. Jest pak 

 opět břidlice přeměněná trvalejší nežli žula, kterážto kdysi sahala nepochybně 

 také trochu výše, ale byvši dříve vrchem zvětrána a rozdrobena, byla částečné 

 erodována. 



