o výskytu zlata na někt. důležitějších naleziskách českých. 39 



jest: „Kartě liber deiiJungen Kamlov er Stollen." Název 

 „Kamlover" zní doleji pro důl jeden „Komlover," i máme hnedle ze 

 dvojího spůsobu psaní téhož názvu pokyn, že dvoje názvy místa ve 

 starých německých zprávách z okolí Knínského Kameel a Kom- 

 lova mohou se týkati téže lokality. 



Východní konec mapy má míti na konci čáry základní značku 

 štoly. Takovouto štolu, ať začatou, ať opravdu provedenou (nemámeť 

 ani jistoty, značí-li mapa naše štolu úplně provedenou, či snad částečné 

 teprve projektovanou) hledal bych v okolí Knínském toliko u mlýna 

 Podvršského. 



Délka základní čáry činí v mapě asi 700 metrů, což jest přímá 

 vzdálenost Podvršského mlýna od Sudovic. Snad se nemýlím, chtěl-li 

 bych souditi, že na oné staré mapě jest vyznačena štola od Podvrš- 

 ského mlýna k Sudovicům a některé doly kontaktního pásma — 

 jenže zaměněny jsou na mapě (snad na př. z chybně znamenaného 

 kompasu nebo vůbec přehlédnutím) strany světa V a Z, kdežto S a J 

 jsou správný. Od ústí štoly terrén má stoupati do hůry a později 

 řada dolův utvořiti konkavní oblouk. Obojí shodovalo by se s polohou 

 dolů kontaktního pásma na Chvojné. Doufám, že podrobnější studium 

 brzo rozluští otázku tu. Dodávám pouze ještě, že četné povrchně ko- 

 pané dolíky celé řady na mapě té asi nejsou vyznačeny, nýbrž jen 

 doly hluboké a pak světlíky (Lichtlocher), jejichžto vlastní význam 

 bude také teprve dále zkoušeti. 



3. Oddíl u Podlesského mlýna. 



Nejen město Nový Knín, nýbrž i ves Starý Knín rozloženy jsou 

 na žule. Jdeme-li Starým Knínem na západ proti toku potoka Kocáby, 

 nalezneme u Podlesského mlýna hranici mezi žulou a břidlicí Pří- 

 bramskou, a tu brzo za mlýnem na pravém břehu Kocáby spatříme 

 značně rozsáhlé ryžovisko, jehožto kopečky jsou složeny hlavně 

 z kousků tmavošedých zdejších břidlic Příbramských a ze křemene. 

 Také jsem nalezl mezi nimi něco úlomků porfyrových a snad i něco 

 zvětralého zelenokamu, jakoby diabasu. Jakmile však přijdeme dále 

 proti toku Kocáby do křemitého portýru: v oboru porfyru ryžo- 

 visko brzo přestává, až úplně zanikne. 



Původ zlata v ryžo visku sluší dle povahy terrénu hledati hlavně 

 na jihu, totiž na severovýchodním svahu kopce, označeného na mapě 

 výškovým číslem 436. Kopec tento zvedá se nad potokem a jest vý- 



