40 XXXV. Jindřich L. Barvíř: 



běžkem Besídky. V jádru sestává ze křem. porfyru, ale sev.-východní 

 stráň jeho jest složena ze Příbramské břidlice, vklínéné zde mezi 

 porfyr a žulu, a tudíž nepochybné i hojně rozpukané. Svrchem jest 

 břidlice pokryta většinou náplavem hlíny, pocházející z rozvětraného 

 křemitého porfyru hořeji položeného. Mám za to, že by bylo záhodno 

 tohoto nevelkého klínu břidlice Příbramské trochu si povšimnouti 

 (na př. při orbě nebo při nahodilém kopání). Zlato mohlo by se v něm 

 vyskytnouti na křemenných žilkách dílem ve břidlici samé, dílem 

 snad také v zelenokamu, kterýž by ovšem bylo teprve hledati. 



4. Oddíl Kozohorský. 



Víska „Kozí hory" jest vzdálena asi 2 Tem JZ od N. Knína. 

 Již jméno „hory" může býti nápadno, a opravdu ve blízkosti Kozích 

 hor bylo kutáno po zlatě, ne-li snad také ve vísce samé. 



Jdeme-li ze Knína proti toku Kocáby, shledáme^ brzo malý po- 

 tůček, od jihozápadu od Kozích hor sem tekoucí. Ústí jeho proti 

 ndýnu Podlesskému jest v žule, ale odtud hranice žuly zahýbá se na 

 jihovýchod a brzy na pravém břehu poťUku Kozohorského máme 

 Příbramské břidlice skvrnité, t. j. kontaktem se žulou změněné. Žula 

 jde již opodál odtud, východněji. Břidlice ony mají zde celkem směr 

 dolejšího toku potůčku, asi SlOV— JlOZ, a zapadají bud skoro kolmo 

 neb aspoň velmi příkře k východu. Od potůčku šíří se břidlice ty 

 na západ ku porfyru. 



Přijdeme na začátek Kozích hor. Tu nalezneme stopy porfyritu 

 tmavošedého, který má v sobě tu a tam partii drobně krystalickou, 

 jakoby dioritovou, jeví tudíž nestejnoměrný sloh, poukazující na měn- 

 livost poměrů, naskytovavších se při jeho tuhnutí. Porfyrit tento má 

 v sobě na některých místech značně velká zrnka kyzu železného, 

 přimísená jakožto původní součástku. Větráním v povrchních partiích 

 dostává barvy světlé, načervenalé nebo nazelenalé. Hořeji nalezneme 

 světlejší křemitý porfyr s porfyricky vyloučeným křemenem, i jest 

 pravdě ne nepodobno, že porfyrit, vyskytující se krajem Kozohor jest 

 basičtější částí porfyru toho, vzniklou štěpením se původně jednot- 

 ného magmatu. 



Větší část vísky Kozích hor rozložena jest na křem. porfyru, 

 kterýžto činí zde šn-oký pruh Besídky směru SJ. Porfyr ten má ráz 

 porfyrův okolí eTílovského a vyčnívá nad sousední žulu, jsa vůči 

 větrání značně stálejší nežli žula. Rozkladem porfyr nabývá barvy 



