o výskytu zlata na někt. důležitějších naleziskách českých. 41 



světlé jak na povrchu tak i podél puklin. Jest to důkazem, že při 

 lozkladu voda vyluhuje brzo kovové součástky z horniny té, rozklá- 

 dajíc rudy a vůbec součástky železité (biotit). 



A v tomto křem. porfyru jest pracováno po zlatonosných kře- 

 menných žilách na několika místech v okolí Kozích hor, ač nehluboko. 

 Kutání zdejší v porfyrech jest úplné analogické kutání v porfyrech 

 okolí Jílovského. 



Jižně od východního konce Kozích hor jde ve stráni přes 

 cestičku směrem skoro Z V (S80Z — J80Vj řada asi sedmi dolíků málo 

 hlubokých ve křemitém porfyru šedé zbarveném, a sice po slabé žíle 

 křemenné, kterážto má přimíseno místem něco kyzu železného. Lze 

 ji pokládati za vylouženinu ze křem. porfyru. Mimo tuto křemennou 

 žílu jsou zde v porfyru ještě drobné puklinky, naplněné chloritem, 

 něco křemene a sporými zrnéčky pyritu. 



Nahoře nad dílem tím, na východním výběžku Besídky spatříme 

 velmi hojné dolíky a krátké příkopy, kopané v témže porfyru po 

 křemenných žilkách, dílo jen povrchní, nehiuboké, upomínající na ko- 

 paniny v porfyru nad Studeným u Jílového. Z toho úkazu, že kře- 

 menné žilky vyskytují se zde hlavně na povrchu, lze souditi o pů- 

 vodu křemene největšího počtu žilek těch, že pochází vyloužením ze 

 hmoty porfyru samé. Ale týž úsudek platil by pak a platí také pro 

 zlato na žilkách těch se vyskytující. 



Trochu dále na jih od řady sedmi dolíků hořeji řečené nalez- 

 neme u pěšinky štolu, hlubokou sice, ale úzkou a krátkou, kterážto 

 šla opět po křemenné žíle v témže porfyru a skoro celou ji vyčerpala. 

 Směr štoly jest asi S50V— J50Z. 



V oddílu Kozohorském není tuším naděje na nějaký úspěch 

 v dolování na zlato z toho důvodu, že zlata zde jest poskrovnu, a že 

 sotva naleznou se kdy bohatší couky. Zlato jest tuším zase jen vy- 

 louženinou ze hmoty j^orfyru křemitého, kterýžto mívá zlata mnohem 

 méně nežli zelenokamy. 



5. Oddíl Besídky. 



Na hřebeni porfyrového pruhu Besídky není od potoka Kocáby 

 pracováno po zlatě až teprve na severním kraji vlastního vrchu Be- 

 sídky, označeného výškou 514 m nad mořem. 



Na tomto severním kraji vrchu Besídky samého začíná několik 

 dolíkův a jde řadou skoro SJ do liůry na západiiější část vrcholu po 



