o výskytu zlata ua iiěkt. dftíežitějších naleziskách českých. 45 



náležitě rozvětrcána a jevila do nějaké hloubky usazení křemenných 

 žil v puklinách. Ostatně bude také zkoušeti, zdali by na některém 

 místě vydatuěji zlatnatém nedalo se snad cestou chemickou získati 

 zlato z diabasové hmoty s nějakým užitkem. 



Stanovení žil diabasových a směru jejich v oddílu Krámském 

 a Borotickém má však ještě jinou důležitost. Diabasy v okolí Krámu 

 jdou směrem asi SSV — JJZ, podobně asi jako žilnaté horniny okrsku 

 Jílovského. Diabas Kozohorský a porfyr Besídky mají však směr SJ, 

 čili směr, jaký nacházíme u diabasů velké části okolí Příbramského. 

 I následuje z toho, že u Knína žula činí rozhraní pro diabasy směru 

 Jílovského a diabasy směru Příbramského. 



Pokračováním však zlatonosného okrsku Jílovského okrsek 

 Knínský není. 



III. Výskyt zlata pod vrchem Chlumcem mezi Rožmitálem 



a Tochovicemi. 



Ve bližším i dalším okolí Příbramském na JZ, J, JV a místem 

 i na V vyskytují se četné kopečky ryžovnické nebo ryžovnickým po- 

 dobné, někde i rozsáhlá ryžoviska po zlatě. Jsou to velkou částí 

 práce značně staré. Balbín v díle svém „Miscellanea historica regni 

 Bohemiae," vydaném r. 1G79 praví na str. 39 : „Potůčky vytryskující 

 ze stříbrných hor Příbramských a mezi těmi horami, ačkoliv hory ty 

 jsou bohatý stříbrem a nikoli zlatem, nesou velmi mnoho zlata, jak 

 svědčí o tom každodenní zkušenost a starodávná lidská díla." 



Ale dosud ryžoviska okolí Příbramského nejsou náležité pro- 

 zkoumána. 



Polohu hlavních míst ryžovnických vyznačil Pošepný na své 

 „Geologische Úbersichtskarte dtr Umgebung von Příbram," která jest 

 přílohou práce jeho o hornicko-geologických poměrech okolí Příbram- 

 ského (ve 2. díle „Archiv fůr praktische Geologie, herausgeg. von 

 F. PošEPNÝ, Freiberg 1895.), a zhotovena jest ve měřítku 1 : 75000. 

 Ovšem i k těm záznamům bude lze časem něco dodati. 



Přemýšlel jsem o původu ryžovisk okolí Příbramského, a tu ve- 

 kmitala se sama sebou myšlénka, že by část zlata ve vlastním oboru 

 známých stříbronosných rud Příbramských mohla pocházeti snad ze 

 žil těchto samých. Než nespokojil jsem se úsudkem tím, nýbrž pátral 

 jsem prozatím hlavně tím směrem, nevyskytují-li se v oboru Příbram- 

 ských hornin mezi Příbramí (na S) a Breznicí i Rožmitálem (asi na 



