46 XXXV. Jindřich L. Barvíř: 



JZ) také místa, na nichžto dal by se pozorovati podobný úkaz, jaký 

 jsem častěji shledal v okolí Jílovském a Knínskéra : že by zlato po- 

 cházeti mohlo také z roz větraných hornin, hlavně z rozvětraných žil- 

 natých zelenokamů, na př. z diabasu. A tu pokládám za pravdě 

 podobné, že značná část zlata v ryžoviskách JZ části okolí Příbram- 

 ského vypraná pocházela ze zvětraných zelenokamů (hlavně diabasů), 

 jejichžto žíly krajinou tou na několika místech prostupují. 



Poněvadž pak ku zkoumání otázky této kopečky delších potoků, 

 majíce rozmanitý materiál hornin promísený, celkem dosti málo se 

 hodí, pokládám za povšimnutí hodnou zvláště také kotlin ku baži- 

 natých lučin pod kopcem Chlumec řečeným, východně ode 

 vsi Namic. Zde vyskytuje se mnoho ryžovních kopečkův a dolíků, 

 kterých Pošbpný na mapě své nepoznamenal. Půda kotlinky jest 

 značně jílovita, kopečky pak sestávají ze drobtů břidlic Příbram- 

 ských, mezi nimiž bývá něco drobtů žuly,ale nápadně mnoho — 

 ponejvíce silně zvětralých — kousků zelenokamů, hlavně 

 diabasu, a pak neo mleté k.ousky křemene, ze žil pocházejícího. 



Z toho, že kousky hornin v kopečkách obsažené bývají jen málo 

 okulaceny, lze najisto souditi, že všechen materiál pochází zcela 

 z blízka. Do kotlinky přicházívá starou úžlabinkou od SSZ jen málo 

 vody, více přichází po deštích s okolních strání a svahů. Spíše znač- 

 nější množství najednou odtud odcházívá někdy protější stranou a sice 

 kolem západního kraje vrchu Chlumce. 



Vrch Chlumec jest všecek žulový, do žuly však kopečky neza- 

 sahují, i jest patrno, že materiál zlatonosný aspoň podstatně odtud 

 ze žuly nepochází, nýbrž spíše hlavním dílem z ostatních strání, 

 a tyto složeny jsou ze břidlic Příbramských, kterými prostupuje ně- 

 kolik žil zelenokamových (hlavně diabasových), směru ponejvíce asi 

 SJ. Ze žil těch některé míří i do kopaniny naší. A opravdu směrem 

 k severu kopečky jsou větší, poukazujíce takto, že materiál jejich 

 hlavně pochází od severu. 



Že mezi kopečky zdejšími, hlavně pak mezi kopečky většími 

 vyskytují se dolíky dosud zachované, jest nalezisko naše hlavně 

 kopaninou v drti břidlic Příbramslíých a zelenokamů, mám pak 

 za to, že zlatonosnost pochází hlavně z diabasu. Pokračuji totiž 

 kupky a jamky ještě na sever po západním boku návrší, kdežto za 

 nedlouho přestávají. A tu ve vyšší poloze bylo kopáno něco také 

 ve zvětralém svršku diabasové žíly, jak patrno jest z polohy místa 

 a ze větších kousků horniny té zde zbývajících. 



Poněvadž kopanina nejde do hloubky, vyskytovalo se zlato pa- 



