o výskytu zlata na nékt. diiležitějších naleziskách českých. 53 



V jich blízkosti vykopány byly také partie dioritového porfyritu 

 částečně amfibol obsahujícího. Celá práce činí dojem, že zde nepo- 

 chybně něco zlata bylo nalezeno, ale žíla křemenná byla právě na 

 povrchu silnější, do hloubky pak přestávala. Soudím pak, že začátek 

 dolejší štoly původně byl založen k tomu účelu, aby podešla pod obě 

 tyto žíly křemenné, které mohly aspoň zdánlivě skýtati nějakou na- 

 ději na výnosnější dolování. Později byla štola ovšem dále vedena 

 k vůli galenitu, jenž vyskytl se trochu opodál. O galenitu tom a pak 

 o antimonitu, o kterém se Gp.imm zmiňuje, dalšího studia jsem dělati 

 již nemohl. 



Máme tudíž výskyt zlata u Horní Lišnice dvojího spůsobu : 



1. na žilkách křemenných v rozložených žilnatých horninách 

 dioritických a v rozloženém porfyru svrchem se vyskytujících, kdež 

 zlato aspoň částečné může pocházeti také z hornin těch samých 

 vyloužeuím, 



2. na zvláštních do hloubky jdoucích puklinkách v žule, kdež 

 jest nejspíše usazeninou z praménků ze hloubky přicházejících. Zlato, 

 jehož původ tu zřetelněji nedá se zatím označiti, vyskytuje se ryzí 

 nejspíše jen ve křemení v polohách hořejších, doleji pak máme na 

 žilkách hlavně pyrit a arsenopyrit, oba nerosty snad také poněkud 

 zlatnaté. Povšimnutí hodná jest souhlasnost směru rudonosných puk- 

 linek téch a směru blízkých větších puklin hlubokých, vyplněných 

 žilnatými horninami hlavně do čeledi dioritů náležejícími. 



Ostatně na nějaký užitek z dolování na zlato mezi dvorcem 

 Lipínem a Horní Lišnicí nelze dosud mysliti. 



V. Výskyt zlata u Byííže.-í*) 



Nalezisko toto vzdáleno jest od Příbrami asi 6 km na východ 

 v oddílu lesa, zvaném „Zlaté hory" nebo „Staré hory." V lese samém 

 jest kutáno na několika místech po kreveli, usazeném dílem ve 

 zvětralé žule, dílem v pískovci Příbramském. Tak nalezneme jámy 

 po kreveli v žule na př. blízko za vsi Hájemi východně poblíže sil- 

 nice ku Kamýku jdoucí. Hlubší jámy téhož účelu jsou vykopány 

 v pískovci v lese „ve vrsce" blízko Hájů, co dělí se od silnice Ka- 

 mýcké cesta lesní na kopec sv. Ivana. Odtud vozili krevel do hutí 



*) V díle PoŠEPNÉHo líčeno na str. 155 až 100. 



