54 XXXV. Jindřich L. Barvíř: 



Dobříšských. Jiné dolíky a haldičky se želczitými škváry spatříme, 

 jdeme-li ze vsi Dubence na východ do lesa levou cestou. 



Chceme-li přijíti ku zlatonosnému nalezisku Bytížskému, dejme 

 se z Dubence do lesa na jihovýchod, t. j. cestou pravou, málo ujetou, 

 která se ovšem brzo trochu zahýbá. Na ní jdouce, zastihneme posléze 

 řadu starých dolíků, kopaných v porfyrovitém granitu po křemenných 

 zlatonosných žilkách. Řada ta jde směrem SZ — JV. Zábnouce podle 

 řady té na levo, přijdeme ku hlavnímu dílu novějšímu, a něco málo 

 dále před lesem v poli nalezneme snadno začátek štoly, obrostlý 

 mladým stromovím. 



Štola začíná v témže granitu, v jakém zde jest kutáno po zlaté. 

 Jest to granit porfyrovitý, biotitický a velkými červenými orthoklasy 

 vyznačený. Granit ten jest příbuzný granitu od Krásné Hory a Mile- 

 šova a jest prostoupen tmavošedým kersantitem téhož rázu, jaký 

 vidíme jižně ode dvorce Lipína nedaleko vsi Horní Lišnice, pak por- 

 fyritem s porfyricky vyvinutými plagioklasy, podobným porfyritu od 

 Psár a dvorce Lipína. 



Granit sám jest tudíž starší nežli kersantit a porfyrit, ale pro- 

 stupují kersantitem samým ještě také žilky mladšího granitu červe- 

 navého, podobného granitu hlavnímu. 



Ostatně hlavní granit uzavírá v sobě kousky zelenošedých břid- 

 ličnatých hornin rázu Příbramského. — Hmota kersantitu větrajíc, 

 jeví hojný biotit, tento pak mění se na chlorit, i vznikají partie, 

 upomínající na zvětralou minetu. 



Hlavní ode svrchu kutané dílo máme na kraji v lese. Náleží 

 ku hlavní řadě dolíků, jdoucí celkem směrem SZ— JV, ale samo má 

 částečně také směr jiný, totiž skoro V — Z. Jde taktéž po žíle křemenné, 

 prostupující žulou. Na haldách nalezl jsem zbytky žíly té v kusech 

 žuly uzavřené a ve křemení žily zrnéčka pyritu a arsenopyritu, 

 v jednom pak kousku i šupinky ryzího zlata. Podél křemenné žíly 

 žula bývá patrně proměněna, kyzy bývají vcezeny také do ni a usa- 

 zeny v poněkud proměněné (zelenavé) hmotě živcové. Také zde jdou 

 žíly kersantitové poblíže, ale na hranicích mezi granitem a kersan- 

 titem není rud ani puklin, žilkami nějakými snad vyplněných. 



Mimo hlavní řadu dolíků nalezneme před lesem v poli ještě 

 četné dolíky založené roztroušeně po žilkách křemenných, z uichžto 

 možná že některá byla i zlatonosnou, v lese pak samém na kraji lze 

 ještě dvě řady podlouhlých dolíků sledovati, jdoucích směrem SZ — JV, 

 tudíž směrem hlavní řady. A poněvadž dolíky ty činí přímé řady 

 toho směru, jest žula zde rozpukána hlavně směrem SZ— JV podobně 



