o výskytu zlata na někt. dflležitéjších naleziskách českých. 59 



Za mostem železničním, po kterém dráha Poříčsko-Libavská 

 přejíždí silnici podél potoka Liči jdoucí, zastihneme melafyr podobou 

 stranách, horninu to skoro celistvou barvy za čerstva zelenavě šedé, 

 ale červená velmi rychle. Makroskopických původních rud neob- 

 sahuje. 



Brzy však následují po stráních permské slepence, složené 

 z chlazených i hranatých kousků melafyru, zelenavého křemitého 

 fyllitu jakoby talkovitého, arkosy, křemencův atd., snad i felsitu, hlavně 

 však z oválených kousků křemene rozmanitého původu, zvláště pak 

 křemene pocházejícího ze žil. 



U potůčků pořade nelze spatřiti žádného ryžoviska, ani díla po 

 zlatě, až ve vsi Zlaté Olešné na východním svahu Bolkenbergu za- 

 stihneme tu a tam přece jakoby kopaninu v těchto slepencích budí po 

 zlatě nebo za jiným účelem pořízenou. 



Za to však ve Špitálském lese mezi všemi Gabersdorf a Debrné 

 jest v lese nahoře jakož i na záp. a na vých. svahu výšiny délkou 

 přes 1 km mnoho jamek a kopečků naděláno. Obojí nejsou velký, 

 ale patrně velmi dávný. Na první pohled myslil by nezřídka, že 

 jsou zde vykáceny snad jen staré veliké stromy, ale nevidíme tak 

 v okolních lesích, ba tu a tam bývá právě v kopečku samém zastižen 

 pařez z poraženého kdysi stromu, i nebyl dolík kopán po něm. Do- 

 líky jsou vykopány v rozpadaných permských pískovcích zdejších : 

 naleznou se zde tytéž oblázky všecky jako v pevném slepenci. Spodek 

 jest bud týže slepenec nebo písčité vrstvy permské se hrubšími oblázky 

 křemene. Jest zde nepochybně práce kutací a sice dle jména „Zlatá 

 Olešná" bylo tu kutáno po zlatě. 



Prohlížeje hromádky podrobněji nalezl jsem, že valouny a va- 

 lounky křemene zvláště čistšího jsou zúmysla rozbíjeny, 

 i není pochyby, že hledali zlato v těchto valounech a valouncích kře- 

 mene. Také shledal jsem křemenné valounky na některých místech 

 patrně rukou lidskou nahromaděné a opět všecky větší kousky kře- 

 mene zúmyslně rozbíjené. 



Zjištění a výklad tohoto naleziska jest zajímavý i vědecky důle- 

 žitý. Svědčíť o velikém stáří zlatonosných žil na oněch místech, ze 

 kterých hmota slepenců pochází, což jest pravděpodobně krajina 

 Krkonošská, na S a SZ odtud ležící. Kraj ten obsahuje také hojné 

 křemence, jak lze se přesvědčiti i na valouncích Úpy u Pořičí. 



Ostatně jsou analogicky i jiné partie permských hornin okolí 

 zdejšího zlatonosný. Dle svědectví Peithneia z Lichtonfelsu na str. 18.') 

 jeho známého díla lékař Leonuakd Tuuneiser vypravuje ve spise svém 



