o výskytu zlata ua někt. důležitějších ualoziskácli českých. 61 



možno pokládati za vyloužeuinu ze hmoty oblázky křemenné spojující, 

 a sice hlavně z rozloženého pyritu, možná však, že částeCné i z roz- 

 loženého chloritu. 



VI!. O zlatonosném okrsku Hor Kašperských. 



o zlatonosném okrsku tom Pošepný jedná ve známém pohrobním 

 díle svém na str. 194 až 217 a všímá si také nejen tištěných zpráv, 

 nýbrž i listin dosud neuveřejněných. 



O původu zlata v okrsku tom zmiňuje se velmi stručně. Na 

 str. 197 vyslovuje mínění o významu dolíků, kopaných tu po zlato- 

 nosném křemení, že kovový materiál těchto míst pochází z bezpro- 

 střední blízkosti, a že vznikl zvětráním výchozů, při čemž koncen- 

 trování součástky specificky nejtěžší a chemicky nejméně porušitelné 

 (t. j. zlata) dalo se na hranici mezi hmotou rozdrobenou a hmotou 

 pevnou. Co soudí o původu zlatonosných žil samých, nepraví hned 

 tuto, nýbrž odkazuje na konec pojednání svého o zlatě v Čechách, 

 a tam na str. 481 řádka 14 až 20 vyslovuje všeobecné mínění, že 

 zlato zlatonosných žil nelze odvozovati z horniny, kterou žíly prostu- 

 pují, nýbrž ze hloubek. Jest tudíž míněno, že zlato žil zdejších pochází 

 ze hloubky. 



Mimo to podotýká na str. 204, že zcela nejasno mu zůstalo, 

 v jakém poměru žíly eruptivních hornin zdejší krajiny (porfyrovitého 

 granitu a porfyru) jsou ku výskytu zlatonosných žil, dále pak, že ne- 

 mohl pro špatné počasí pátrati po příčině, proč na vrchu Homoli 

 (která nazývána jest v textu na straně té snad nedopatřením tisko- 

 vým Hellerberg) staří nekutali. 



Znaje poněkud krajinu Hor Kašperských již od dřívějška, umínil 

 jsem si znovu ji prohlédnouti se snahou, nepodařilo-li by se mi snad 

 osvětliti některou z otázek, krajiny té se týkajících. 



Jednalo se hlavně o zkoumání výskytu zlata se stanoviska 

 petrograficko-geologického, totiž o otázku výskytu zlatonosnýcli žil 

 vzhledem ku tektonice a rozšíření ruly a ku výskytu eruptivních 

 hornin. K tomu připojila se sama sebou otázka, nedal-li by se také 

 o výskytu rýží na Otavě podati se stanoviska petrografického prozatím 

 aspoň nějaký všeobecný úsudek. 



Hlavním základem pochůzek mých v okolí Hor Kašperských 

 byla mapa Pošepným v témže spise (Archiv fůr praktische Geologie, 

 2. díl) na tab. II. obr. 13. přiložená. Pošepný mapu tuto zpracoval 



