62 XXXV. Jindřich L. Barvíř: 



na základě staré veliké mapy Vojt. Bleidla z r. 1804 s použitím 

 nové mapy vojenské, ale mapa nevyjadřuje dostatečně poměry výskytu 

 zlatonosných žil, nebot kopaniny jsou na ní (jako také na původní 

 mapě Bleidlově, kterou měl jsem příležitost prohlédnouti si na městské 

 radnici) naznačeny toliko schematicky, kdežto jsem se vlastním mě- 

 řením ve přírodě přesvědčil, že často činívají zřetelné řady, jdoucí 

 směrem vrstevnatosti ruly. 



V pojednání tomto jest úmyslem mým podati toliko přehled 

 toho, co sám jsem mohl shledati na svých pochůzkách. 



Uzemí zlatonosného okrsku Hor Kašperských složeno jest z ruly 

 ponejvíce biotitické a často silně křeraité, kterou na několika místech 

 prostupují žíly porfyrovité biotitické žuly s bílými živci, rázu žuly 

 Šumavské. Jest to krajina kopcovitá. Kopce činí tři řady, z nichžto 

 nejdelší jest prostřední, do jejížto čáry připadá také město samo Hory 

 Kašperské, Má pak řada ta směr skoro Z — V, a obsahuje v západní, 

 asi 3 yfcm dlouhé části své mezi řekou Otavou a městem : nejzápadněji 

 Vysoký vrch (Hochberg), dále Vinici (Weinberg) a posléze u města 

 samého Šibeniční neboli Zlatý vrch. Od města asi východně máme 

 vršek „Ratschatzenbůhel," nyní obyčejně zvaný Hahnenbíihel, ve Bleid- 

 lově mapě pak značený názvem „Maschakenbiegel." Dáleji východně 

 od města vzdálen asi 2 lim jest vrch Homole, jemuž německý lid 

 prostě říká Holm, Bleidel má Hollmer Berg, novější mapy pak 

 Hellmer Berg. 



Jižně od této řady vrchů nedaleko máme jinou podobnou řadu 

 směru zhruba opět asi Z — V, jenže kratší, totiž jen něco přes 3 lim 

 dlouhou : na západu začíná jižním výběžkem Zlaté hory, pak násle- 

 duje východně odtud Liščí vrch (Fůchselberg) a dále za ním Suchý 

 vrch (Diirrenberg). 



Severně od vrchu Homole máme třetí řadu kopců, začínající 

 vrchem Ždanovským (Sosům Berg), řada ta však zatáčí se na SZ. 



Vrch Střelnice (Schiesshuttenberg) SV u města vynikající nená- 

 leží do žádné z těchto tří řad. 



Rula okrsku celého jest vrstvena směrem ZSZ — VJV až Z — V 

 s úklonem kolem 30'^ na S a dle vrstvení toho místem drobně neb i silněji 

 rozpukána, pukliny pak ty byly vyplněny žilkami a žilami křemene 

 často zlatonosnými. Takové druhotně vzniklé křemenné žilky sluší 

 však rozeznávati od proužkův a čoček křemene, náležejících ke struk- 

 tuře ruly, tudíž od útvarů vzhledem k rule původních. 



Podrobnější výpis budiž počat na severu u vrchu Ždanovského. 



1. Vyšší část vrchu Ždanovského složena jest ze žuly porfyrovité. 



