64 XXXV. Jindřich L. Barvíř: 



tektonické, neboť i velká puklina zde vznikla, kterou hmota žulová 

 vystoupila do výše. Ale nelze tvrditi, že by výron žuly byl provázen 

 vystoupením zlata resp. hmoty zlatonosných couků z téže hloubky, 

 neboť v sousedství analogického granitu na Střeleckém vrchu není 

 žádných zlatonosných žil a ve granitu samém takové žíly také se ne- 

 vyskytují, mimo to pak měli zde četné zlatonosné žilky, které šly jen 

 do pramalé hloubky od povrchu. Patrně jest zde podstatnou pod- 

 mínkou výskytu zlatonosných žil výskyt puklin právě v rule, i lze 

 souditi, že spíše mohly by býti křemenné zlatonosné žilky prostě 

 vylouženinou ze zdejší křemité ruly. 



Celá zlatonosná vrstva ruly pokračuje dílem na ves Kavrlík, 

 dílem do stráně jižněji pode vsí se táhnoucí a máme podél potůčku 

 Kavrlického v území rulovém hojné zbytky starých ryží, z nichžto 

 PošEPNÝ zaznamenal severním krajem lesa Metzelova jen málo, jiho- 

 východně od Kavrlíku pak nepoznamenal žádných. Ostatně bylo i u 

 vsi Kavrlíku samé kopáno na několika místech v rule. 



2) Mezi lesem Metzelovým a vrchem Homolí nalezneme napla- 

 venou drť ruly a křemene, severozápadním krajem Homole také ko- 

 paniny po žilkách křemene, ale křemen nebývá na drobno roztloukán, 

 byl tudíž chudým. Kulová vrstva ta pokračuje kolem hostince Ci- 

 kánky na vrch Střelecký a všude jeví se býti chudou. Východně od 

 hostince Cikánky nalezneme v ní stopy porfyrovitého granitu. Na vrchu 

 Střeleckém prostoupena jest silnou žilou téhož porfyrovitého granitu, 

 který činí hřbet jeho a jde sem z jižního okolí vsi Tuškova (Dušovic) 

 směrem nejprve VJV, pak JV až na temeno vrchu. Tuto přidružuje 

 se k žule biotitický granitový porfyr s porfyrickými krystaly křemene 

 a živce, křemitému porfyru slohem velmi blízký. Také pegmatit se 

 zde vyskytuje. Ale v žádné eruptivní hornině ani v rule nelze spa- 

 třiti zlatonosných couků, ba ani větších žilek křemenných. Kula sama 

 ani není tolik křemita jako rula jiných vrstev, ve kterých se vysky- 

 tují četnější zlatonosné žíly křemenné. Má ponejvíce málo křemen- 

 ných vyloučenin vůbec. Zdá se býti tudíž poněkud jinakou vrstvou 

 ruly zdejší. 



Ostatně jest jižní a jihozápadní svah Střeleckého vrchu velkou 

 částí zakryt hlinou. 



3. Na Homoli Bleidl ani Pošepný nezaznamenali žádných dolíků 

 a Pošepný chtěl hledati příčinu, proč prý nebylo zde pracováno. 

 Avšak přesvědčil jsem se, že na Homoli bylo také trochu pracováno 

 a sice opětně v rule, než toliko na svahu severozápadním. Svah 

 jižní pokryt jest hlinitou půdou a zužitkován na role. 



