o výskytu zlata ua někt. dftležitějších naleziskách českých. 65 



Severozápadní svah Homole jeví zbytky několika drobných jamek, 

 kopaných po křemenných žilkách, více však bylo jich patrně kulturou 

 srovnáno, neboť velká čásť stráně jest pokryta kousky ruly a křemene 

 ze žil. Nejspíše však křemenné žíly zdejší nedaly velkého užitku. 

 Povšimnutí hodno jest, že tyto vrstvy severozápadního svahu Homole 

 míří na město Hory Kašperské, pod nímžto bylo dolováno po křemen- 

 ných žilách poněkud zlatonosných, zvláště pak jest patrná řada pěti 

 dolíků v západním svahu Homole, jejížto směr míří k okolí kostela 

 P. Marie Klatovské u jižního cípu města stojícího, kde taktéž bývalo 

 dříve dolováno, avšak nelze mysliti na spojitost obojích míst. 



Do západního boku Homole zabíhá žíla porfyrovitého granitu. 

 Na vrcholu Homole není pracováno leda dvěma nebo třemi dolíky 

 SV od rozhledny. 



Pokračování vrstev severozápadního svahu Homole sluší hledati 

 hlavně v severní části města a na severním úbočí vrchů Zlatého, 

 Viničného a Vysokého. Ve městě šla pod náměstím štola směru 

 asi V— Z. 



Na sev. svahu Zlaté hory jest na rule hlína a toliko při cestě 

 bylo trochu kopáno. Na severozápadním a západním úbočí Viničného 

 vrchu spatříme již více jamek opodál kostela sv. Mikuláše po 

 krátkých křemenných žilkách, podobně i na SZ a západním svahu 

 Vysokého vrchu. Jamky ty jdou i několika řadami k sobě rovnoběž- 

 nými směru asi ZSZ— VJV (Z65« ... 55° od S, V65'' . . . 55« od J) ale 

 žilky křemenné nešly hluboko. V nejbližším okolí kostela sv. Miku- 

 láše není kopáno, zejména ne na SV, kdežto nalezneme hlinitá pole, 

 a pokud tu rula vystupuje, jeví se býti zvláštní vrstvou slohu tence 

 plátkovitého a zrna jemného. Má také již poněkud jiný směr, totiž 

 SZ — JV, jaký pokračuje odtud na SV. 



Další vrstva rulová, tvořící jižní polovici Homole jest asi velkou 

 částí chudá na křemenné žíly, a tím chudší na žíly zlatonosné. Poně- 

 vadž jest zakryta většinou polem, nelze studovati hlavní čásť rulového 

 spodku tamějšího, a také nemá ani pokusů kutacích. Nejspíše zde 

 nevynikaly nikdy žádné žíly. Povahu této vrstvy rulové můžeme však 

 seznati lépe na vršku Kohoutím, pokrytém zvětralou drtí téže ruly. 

 Jest to rula křemitá a upomíná značné na svor. Stopy větších kře- 

 menných žil ani tu nikde nevykukují, leda sledy drobných žilek zlata 

 nejevících. Nebylo tudíž ani zde kutáno, až něco málo v jihovýchod- 

 ním cípu kopečku toho. Severní a severozápadní úbočí kopečku po- 

 krývá hlína. 



Tato rulová vrstva jde nejspíše vrcholkem Zlatého vrchu a jižní 



Tř. mathematicko-přírodovědecká 1896. 5 



