14 VliNGFOTADE DÄGGDJUR. 



och antal j i mellanländernas olika form hos skilda ar- 

 ter, i fallens beskaffenhet m. m. , så se vi att frambe- 

 nen, som voro små, utväxt till en enorm längd och 

 ombildats till vingar j att nosen, som var spetsig, blif- 

 vit bred, framtänderna ofvan skilda, öronen stora, 

 nervrika och nakna. Då vi vidare se att dessa till 

 foglar ombildade . däggdjur lefva uteslutande af insekter 

 och äro i rörelse blott om natten 5 så skola vi utan 

 tvifvel gissa att de, utom ändamålet att sprida lif och 

 rörelse i luften under de lugna sommarnätterna, blifvit 

 så ombildade för att vara de insektätande sparffoglarnas 

 ställförträdare. Derföre, under den tid af dygnet, då 

 dessa sitta tysta och sofva mellan grenarna och bladen, 

 fladdra flädermössen kring bland samma grenar- och 

 blad, och bortsnappa de för träden skadliga insekter 

 som då svärma kring. Om dagen, då foglarna äro i 

 verksamhet, dölja sig flädermössen 5 och om vintren, 

 då inga insekter äro i rörelse och då de insektätande 

 foglarna flyttat åt varmare länder, krypa flädermös- 

 sen in i någon springa eller ihåligt träd, och sofva 

 der tills vårvärman väcker både dem och insekterna 

 — och den förra jagten åter börjas. Någon annan 

 särdeles stor nytta för oss, göra de väl icke, än att de 

 förtära en mängd för skogar och trädgårdar skadliga natt- 

 flyn. Skada göra de ingen. Att de fordom ansågos för 

 giftiga och att deras bett troddes förorsaka ^korf och 

 andra onda sår, behöfver numera knappast nämnas, då 

 ingen numera tror sådant skrock. 



Fångst: Då Flädermössen göra oss mer nytta än 

 skada, så hvarken behöfva eller böra vi vara omtänkta 

 på medel att utrota dem. Vill man haf\'a exemplar 

 deraf, för något vetenskapligt ändamål, kan man skaf- 

 fa sig dem genom någon af följande methoder: 1) med 

 fin fogeldunst kan man skjuta flädermöss, då de i 

 skymningen fladdra kring, isynnerhet öfver vatten j 2) 

 der flädermöss bruka vistas öfver en damm eller an- 



