10 VINGFOTADE DÄGGDJUR. 



I förutnämnda Flädennöss-kolonier har man träf- 

 fat honor af olika arter samlade. Äfven har man re- 

 dan på flera ställen, i de kaviteter der en större ko- 

 loni finnes, eller fordom bott, träffat en mängd flä- 

 dermus-skeletter och ben af olika arter. Hr Prosten 

 Ekström fann en sådan bensamling i en murspringa på 

 Hörningsholra , 1830j och vid reparationen af härva- 

 rande Domkyrka träfiades, for några år sedan, en dy- 

 lik, hvilken under artikeln Vespertilio Nodula vidare 

 skall omnämnas. 



Hvad Flädermössens förbredning och vistelseort 

 beträffar, så intager hvarje art, en vidsträckt yta af 

 jorden 5 dock tillhöra somliga mer de södra, andra mer 

 de norra trakterna deraf. Somliga arter förekomma 

 öfver hela Skandinavien från dess sydligaste trakter, 

 ända långt upp åt norden och på fjällen 5 dock före- 

 komma, så vidt jag hittills kunnat utspana, inga flä- 

 dermöss inom polcirkeln. Vid Norriges kust träffas 

 flädermöss på Lurön, (som ligger ett par mil söder 

 om polcirkeln) ytterst sällan och blott i ovanligt varma 

 år, och under den varmaste årstiden. På Lofoden vi- 

 sa de sig aldrig. — I Herjedalsfjellen , mellan 62 och 

 63 nordl. breddgraden, skall om sommaren någon gång 

 ses Flädermöss j och i Östersund, på FrÖsÖn i Jemt- 

 land, förekommer någon gång '^en långörad grå fläder- 

 mus, äfven som der ej sällan visar sig en kortörad 

 brungrå", enligt de upplysningar Hr D:r Wetterbergh 

 vänskapsfullt meddelat mig. Men hvilken kortörad art 

 det är, som går så långt åt norr, känner man hittills 

 icke, då den hittills icke blifvit tillräckligt undersökt *). 

 I södra Sverige vakna flädermössen tidigt och 

 börja redan flyga ut om aftnarna i Mars månad, då 



*) Troligtvis är det min V. borealis (de nyares V. Nils- 

 sonii) , hvilken jag äfven träffat i det vestra -Norriges fjäll- 

 trakter. 



