12^ UOFDJUR. 



a, st. sid. 77.); detta motsäges dock af erfarenheten : den vil- 

 da Renen Ur store an den tama, den vilda Oxen (Urus) är 

 vida större än den tama, och den vilda hästen, efter hvilken 

 tänder finnas i vara äldsta torfmossar, har varit större än den 

 tama af inhemsk race. Samma förhällande är också hos oss 

 med svinet; och Rolin angifver samma förhållande hos de för- 

 vildade hästarna i S. Amerika. Det synes också helt natur- 

 ligt, att Katten i sin vilda frihet, med rik tillgång på de hasta 

 födoämnen-, varm hlod och friskt kött, måste vara större och 

 kraftigare än i tama tillståndet, der han oftast får nöja sig med 

 för honom onaturligare kost, mjölk, hröd och dylikt, och det 

 icke en gång i öfverflöd ; det är derföre lätt förklarligt att han, 

 generation efter generation hlir mindre och svagare. Afven 

 de förvildade kattar, jag sett, voro alla större och starkare 

 än den vanliga huskatten. Dock träffar man äfven denna stun- 

 dom af nästan samma storlek som vildkatten. På Museum 

 härstädes finnes ett exemplar, som är 22 tum från nosen till 

 svansroten med en svans af 10 tum, således kortare än half- 

 va kroppen. Att svansen är yfvigare hos den förvildade än 

 hos den vanliga huskatten, är säkert, men jag känner icke om 

 han, likasom hos vildkatten, är jemtjock, hvilket jag ej anser 

 osannolikt. Att tarmkanalen är längren hos tama än hos vilda 

 katten, har sin grund i dess födoämnen, som mer eller min- 

 dre utgöras af vegetabilier. Beträffande färgen, så träffar man 

 icke sällan tamkattar, som äro till färg och teckning helt och 

 hället lika vildkatten. Af allt detta föranlätes jag att antaga, 

 att vår nordeuropeiska Tamkott härleder sig mest från den 

 europieska Skogskatfen. Dock bör jag icke förtiga, att främre 

 gomhålen (foramina incisiva) äro ovala eller ovalt aflänga, al- 

 drig runda, som de, enligt Keyserl. et Blås. p. 61, skola 

 vara hos vildkatten. 



2:o Loar: Svansen kort trubbig, benen höga, öro- 

 nen försedda med svart härpensel. 



liO eller liOdjur (Feli?, Ujnx Lin. Syst. Nat.) 

 Artm. Grä eller brun, tecknad med mer eller mindre 



tydliga svartaktiga fläckar; svansen i yttre hälften 



eller tredjedelen svart *J. — Längd, kring 3 — 4 



fotj svans, kring 84- — 0^ tum. 

 Synonymi: Felis Lijnx Li.\. Syst. Nat. XII. L p. 62. — Gmel. 



*) Någon gång skall ej mer än. en fjerdedel vara svart. 



Å 



