HUSMUS. 351 



dadt afstympadt^ något på snedden eller med ett hak^ 

 så att största bredden ligger merendels i dess främre 

 hälft. Hjernskålsregionen ej så afrundad^ mer utdra- 

 gen framåt. Näsbenen framåt föga utbredda ^ sömmen 

 nästan rät, framåt litet bågböjd 5 bakat bildar deras 

 förening en smal fåraj pannan platt 5 mellan denna och 

 tinninggropen en kant, som fortsattes bakåt i förenin- 

 gen mellan tinning- och hjessebenen. Sutura coronaria 

 mindre bågböjd, på sidorna med en smal och lång 

 framgående spets från parietalbenen, och utanför den 

 en dylik ttllbakagående från pannbenet. Foramina pa- 

 latina smala, slutas afsmalnande mellan mellersta delen 

 af främsta kindtandparet. Springan mellan alse pteryg. 

 slutas framtill tvär eller med en spets. Kindbågen tem- 

 ligen bred och med flatsidan utåt vänd. Foram. infra- 

 orbit, snedt fyrkantigt, lika bredt som högt, försedt 

 med en smal vik nedtill, hvars utbrädd är konvex. 

 Underkäken: lagd på en horisontel plan slutas process, 

 condyl. vertikalt öfver process, angularis. Innersta kind- 

 tanden ofvan liten rund. Längd 6^- — 7 lin. — Grus: 

 Den hopväxta delen af tibia och fibula utgör |- af be- 

 nets längd. 



Vistelseort och lefnadssätt: Denna lilla men ganska 

 skadliga rattart är kringspridd öfver hela ^ Skandinaviska 

 halfön, der fasta menniskoboningar finnas. Dock skall 

 hon icke förekomma i Qvickjock, der Lapparna allde- 

 les icke besväras af henne. (^Lövenh. p. a. st. pag. 125). 

 Äfven förekommer hon i Island och Siberien , men icke 

 i Kamtschatka. — Hvar en åkerbrukande koloni anläg- 

 ges, dit följer eller flyttar hon, likasom Gråspinken. 

 Både den inunder grå och den inunder hvita formen 

 finnes så väl i södra som norra trakterna af Skandina- 

 vien. I Lund är den sednare vida allmännare än den 

 förra. 



Denna råttarts egentliga tillhåll är i husen, under 

 hvilka hon gräfver sig hål och gångar i jorden, eller 



