RJNGLAD SKÄL. 283 



af allmogen i stället för olja i lampor. Under somma- 

 ren äro Skälarne åtminstone i Sundet, magrastj mellan 

 Mårtensdag och Jul äro de fetast. — Enligt Hr C>jeiff 

 kan af en Fjärdskäl erhållas ända till 6-| L<U. späckj 

 enligt Holmeks 8 L'U. Huru mycket trän deraf kan er- 

 hållas, känner jag icke 5 men i en fet Skäl vid kusten 

 mellan JMalmö och Skanör, kan stundom fås Öfver 90 

 potter trän, som betalas med 36 sk. prpottj hvilket gÖr 

 en summa af 67 R:dr 24 sk. R:gs. — I Augusti uppgafs 

 fettet i en Skäl till 75 potter och betaltes med 36 

 sk. pr pott= öG : 1 2 j Skinnet 3 således nära 60 R:dr Rgs. 

 Den skada, Skälen tillfogar fiskarena är ofta be- 

 tydlig, genom att sönderrifva deras garn och uppäta 

 fisken ur dem. Denna art skall likväl, ehuru större, 

 icke vara så glupsk som följande. 



Ringlacl l§käl (Phoca annellata Nilss.) 



Artm. Kroppen elliptisk, ofoan svartaktig; rijggen eller 



dess sidor tecknade med större ovala kvitaktiga 



tunna ringar [af iy — 2 tums längd). Ogonkret- 



sarna ens färgade; morrhären tunna bruna. Längd 



kring 3 — 4 fot. 



Synonymi; Phoca annellata Nilss. Skand. F:na \. p. 365. 

 — Illumin. Fig:r Haft. 20 pl. 38. — Thie.nemann Natur- 

 historische Bemerkungen auf einer Reise etc. p. 83. tab. 

 9—12. — Morunge Ödm. Vet. Akad. Handl. 1784. p. 

 84. — Hri}i(/anor Mghr Isl, Naturhist. p. 5. • — • An Pho- 

 ca foetida Fabiuc. Faun. Groenl. p. 13. n. 8? An Phoca 

 hispida. Id. Naturhist. Selsk. Skrivter 1. 2. p. 74? — 

 Phoque commun, Fr. Cuvier Hist. des Mammif. IV. — 

 Id. Callocephalus discolor Mem. du Mus. XI. p. 186. — 

 I Blek. Inskärsskäl eller Skärfving; vid Skanör: Svart 

 nolled-Säl eller den nollede (af dess hvita ringar, som 

 likna nollor). 



Beskrifning: Denna är den minsta af alla Nordens 

 Skälarter 5 dess vanliga längd är 3 till 4 fot, och mer 

 än 4-j fot hinner han aldrig. Kroppen är elliptisk, mer 

 bred än hög, likväl mer kuUrig ofvan, mer platt in- 



