328 CXAGARE. 



(sedd från sidan) mer eller mindre bågböjd och nosen 

 aldrig afsattj denna utgöres mest af de stora näsbenen 

 och de stora mellankäksbenen. Underkäksknapparnas 

 fästen ligga vida högre än planen af gomen och ännu 

 högre än tandradsbrädden. Underkäksvinkeln utstående, 

 ofta förlängd till ett utskott. Kindbägarna oftast spens- 

 liga nedåtböjda, framifrån bakåt mer räta. Ögonhålen 

 skilda från tinninggroparna genom ett utskott , som dock 

 stundom saknas. 



Hvad Gnagarnes sensibla förmåga angår, så är 

 den mycket olika hos olika arter, likasom förhållandet 

 af hjernans massa till kroppens. I hela denna Ordning 

 är hjernan nästan slät och saknar gyri, hvilket gör att 

 en hjernskål, som är t. ex. lika stor med en hjernskål 

 hos ett rofdjur, hyser ändå en i sig sjelf vida mindre 



hjerne. 



Bland de yttre sinnesorganenia äro ögonen ut- 

 bildade och stora hos dem, som icke lefva i jorden 

 eller i vattnet, men små hos de gräfvande 5 Öronen 

 stora och långa hos dem som icke mest lefva i vatten, 

 men merendels små hos dem som äro vattendjur 5 luk- 

 ten är mycket utvecklad. 



Gnagarnes kroppsbyggnad har det egna, att bak- 

 delen är högre än framdelen, emedan bakbenen hos 

 de flesta äro mycket längre än frambenen. Häraf kom- 

 mer det, att de snarare hoppa än gå. Benbyggnaden 

 är i allmänhet spenslig, musklerna svaga och rörelser- 

 na mer snabba än kraftfulla. Hjertat är också icke 

 stort och pulsen är hastig och klen. 



De flesta slägten hafva fullkomligt utvecklade nyc- 

 kelben , och bland de Skandinaviska Gnagarne är det 

 blott Haren som saknar sådana, och har blott rudimen- 

 ter dertill. De, som hafva nyckelben, kunna röra för- 

 armen i flera rigtningar och de ega en viss behändig- 

 het att klifva, simma eller gräfva. Sittande på bakbe- 

 nen, kunna de med framfötterna föra näringsmedlen till 



