Ö62 OXSSLÄGXETé 



Uroxen, Högnackade oxen m. fl. och den var säkert 

 bland de första Gräsälare, som inkommit i landet, se- 

 dan, efter förstörelseperioden, marken åter blifvit be- 

 klädd med gräs, buskar och skog. Att samma art må- 

 ste träffas fossil äfven i Tyskland, är mer än bloll san- 

 nolikt, ehuru den ännu icke der blifvit iakttagen. Hos 

 oss och, så vidt man vet, öfver allt i Europa har den 

 som vild blifvit utrotad före den egentligen historiska 

 tiden. 



Huruvida denna oxart någonstädes i forntiden blif- 

 vit tämd och således kommit att utgöra stammen till 

 någon nu lefvande tam race, har väl ännu icke, genom 

 noggranna jemförelser, blifvit fullständigt ådagalagdtj 

 men Prof. Owen förmodar att den småväxta, småhor- 

 nade, ofta hornlösa boskapen, i Wales och på höglan- 

 den i Skottland, härstammar från denna art, som han 

 anser hafva blifvit tämd före Romerska invasionen, af 

 landets infödingar, hvilka vid låglandets inkräktning dro- 

 go sig undan med sina hjordar till de skogiga bergs- 

 trakterna. — Om denna art hos oss fortlefver i någon 

 tam boskapsrace, så synes det vara den så kallade 

 Finnkon, h va rom sedermera. 



B) Pannan mer bred än läng, kuling; hornen sit- 

 tande långt framom den kant, som skiljer pannan frän 

 nacken. Mellankäksbenen räcka aldrig upp till näs- 

 benen. 



4) Bison-Oxe C^os Bison Lin.) 

 (De gamles Wisent eller Bison, de nyares Aurochs). 



Artm. Pannan kullrig ; af ståndet mellan hornkransen och 

 ögonhålet föga längre än dettas tvärsnitt; Horn- 

 steglarna rigtnde utåt och något bakåt samt böj- 

 da i en rigtning framät-uppåt. 



Synonym i: Bos Bison Lin. Syst. Nat. XII. I. p. 99. — Gesn. 

 Hist. Animal. I. p. i 28, med figur. — Jtibati Bisonf.es 

 Plin. VIII. 15. — Bisontcs setosi , colla jubis horrida 



