BISONOXEN. 567 



Den linia som dragés mellan hornqvickspetsarna 

 faller bakom hornfästena. 



Atlas : tlyglarnas bredd — 8 4 — 8 3 



Längd af Process, spinos. af an- 

 dra ryggvertebren 17 — 15 6 



— — af främsta ländverteb. — 4 2 — 3 6 



— skulderbladet 19 — 164 



dess bredd upptill ... 1 000 



afst. mellan spina och ledytan — 3 — 



— os humeri 13 4 1 21 — 



— radius 1 26 1 1 4 



— metacarpus — 8 5 — 7 6 



— bäcknet 2 1 4 nära 2 



— os femoris 1 8^ — *1 6 — 



— tibia 17— 15 — 



— metatarsus — 10 5 — 9 6 



Bredd af metacarpus, der smalast, — 2 2 



— af metatarsus — 17 



Om vi nu jemföra dessa mått med dem af Unis, 

 som förekomma på sid, 541 — 3, så finna vi att under det 

 alla andra ben uti extremiteterna äro längre hos Bison 

 än hos Ur US, så är förhållandet omvändt beträffande 

 metacarpus och metatarsus, ty dessa äro verkligen läng- 

 re hos Vrus. Men de äro ej blott längre, de äro äf- 

 ven tunnare, ehuru hela skelettet i öfrigt är gröfre. 

 Då vi nu eflersinna betydelsen af dessa ben, att de 

 nemligen utmärka sig för sin ovanliga längd och spen- 

 slighet hos det snabbfotade hjortslägtet och att samma 

 ben äfven hos hästen äro vida längre än hos oxen i 

 förhällande till Öfriga kroppsstorleken 5 så kunna vi väl 

 häraf med temlig visshet sluta, att Uroxen, ehuru i 

 allmänhet undersättsigare och således starkare än Bison- 

 oxen, har varit mera snabbfotad än han *). 



*) Anmärkas bur att de gamla Romarne, som sägo des- 

 ga kolossala djur pu arenan i Rom, charakteriserade Uroxen 



