Ö70 OXSLÄGTET. 



brorson och en skogvaktare, derföre att de utan tillå- 

 telse skjutit en Bubalus (Vildoxe) i Vogeserna, (Cuv. 

 Recherches IV. p. \ 1 7). I Wilkina Sagan *) beskrif- 

 vas djurjagter i ''Walslungu-skogen'^ (troligen Thurin- 

 gerwald) och '^Ungaraskogen", på hvilka åtskilliga (10) 

 unga och en gammal och mycket stor Visunt blefvo 

 dödade. Man ser af hela berättelsen att furstarne skyd- 

 dade dessa högdjur på sina skogar och voro serdeles 

 rädda om dem. — 1 de gamla Leges Allemanorum 

 (från 6:te och 7:de seklet) stadgas att om någon stal 

 eller dödade en Bison, Buffel (Uroxe?) eller Hjort, 

 skulle han plikta en betydlig penningsumma. — (v. 

 BAEa i Wiedem. Arch. 1839. 1. p. 75.) — I iJed der 

 Nibelungen från I2:te seklet omtalas Bisonoxen ('^Vi- 

 sent") bland de djur som blifvit fällda på en jagt i 

 skogen vid Worms 5 Lucas Dawid anför i Preussens Kro- 

 nik, att kring 1240 fans i landet mycket villebråd af 

 Uroxar, Yisonter, vilda Hästar, Elgar m. m. (v. Baer 

 p. a. st. sid. 71). — Fursten Wratislaf V. dödade på 

 en jagt i Hinterpomern kring år 1364, en "Wysant" 

 som var starkare och större än en Uroxe. — I Ost- 

 preussen, mellan Libau och Tilsit, fans Bisonoxen ännu 

 i förra seklet, och förr har han funnits i hela Lithauen, 

 äfven i närheten af staden Wilna (Eichwald p. a. st.). 

 — I Bialowieser-skogen i , Lithauen höll August III, 

 kung i Polen, en stor jagt den 27 September 1752, 

 under hvilken blefvo dödade 42 Bisonoxar (!) och 1 3 El- 

 gar. — 1 äldre tider fanns Bisonoxen äfven i norra 

 Grekland, Macedonien och Thracien. I Aristotelis ''''Bo- 

 nasos'''' som fans i Poeonien, den delen af Thracien som 

 nu kallas Bulgarien, igenkänner man lätt Bisonoxen (Cuv. 

 1. c. p. 111); hvilken äfven fordom fans i Moldauj och 



*) Peringskiölds upplaga; Stockh. 1715. kap. 229. o. f. 

 Peiingsköld öfversätter ganska oskickligt Visunl med Kron^ 

 hjort, hvarigenom Sagan ej får någon riktig mening. 



