VIKHVALEN. 635 



■» 



framåt något uppåt böjd. Process, coracoideus myc- 

 ket kortare. 



Vårt Musei exemplar har 47 verteb. och 1 par refben. 

 EscimicHT uppgifver i Oversigt 



över Vidensk. Selsk, Forhandl. 



1846 n. 1 et 2 p. 5 . . . 47 11 



Den samme i sina Undersögelser 48 11 



Knox 48 11 



Hunter 46 12 



Yttre beskrifning : Kroppen smal och långsträckt, 

 spolformig, tjockast ett stycke bakom bröstfenorna och 

 derifrän långsamt afsmalnande bakåt till stjertfenan^ äf- 

 ven framåt afsmalnande. En perpendikulär linia, som 

 dragés från spruthålen nedåt, faller i gränsen mellan de 

 bakre två tredjedelarna af afståndet mellan nosspetsen 

 och ögat. Bröstfenorna korta, smala, spetsiga med 

 frambrädden föga bågböjd, bakre vinklig. Ryggfenan 

 sitter bakom ^ af kroppslängden j anus perpendikulärt 

 under bakbrädden af ryggfenan. Färgen ofvan svart, 

 under hvitj bröstfenorna ofvan hvita, vid roten svarta 

 med skarp färggräns, i spetsen svarta, äfven som in- 

 under långs frambrädden der de äro hvita. 



Vistelseort och lefnadssätt : Denna är den minsta 

 af alla kända Fenhvalarj ty fuUväxt öfvergår den knappt 

 ett par och trettio fot. Han förekommer i skärgårdar- 

 na och i vikarna vid vestkusten af Norrige och, som 

 det synes, oftast om sommaren. I trakten af Bergen 

 finnas åtskilliga vikar med trängre Öppningar, i hvilka 

 han ingår och fångas s. s. Tellewaagen, Skogswaagen 

 o. s. v. Då jag i Augusti 1826 besökte Glesvär, fick 

 jag den underrättelsen att för några veckor sedan hade 

 en Hval blifvit fångad i Skogswaagen, och att 3 styc- 

 ken der blifvit tagna året förut. Då Hvalen gått in, 

 sättes en not af bastrep för inloppet. Denna skyr han 

 och går ej ut. I Tellevågen sätter man för samma än- 

 damål ett slags grind af trä. Sedan han på detta sätt 



