638 HVALSLÄGTET. 



Rudolphis exemplar hade 54 vertebr, och 13parrefben. 

 Schlegels 56 — 60 lö 



Hornschuhs o. Rosenthals 61 14 



Vistelseort och lefnadssätt: Den stora, långsträckta 

 och smärta Fenhval^ som här afhandlas, visar sig isyn- 

 nerhet vid de kuster af Skandinavien, der sill i stora 

 massor infinner sig för att pä grundare vatten lägga 

 sin rom. Detta sker vid samma kuster årligen och 

 vid samma årstid. Redan innan sillmassorna ses an- 

 lända mot kusten, ser man, långt ute i hafvet, talrika 

 rökpelare uppstiga från dessa hvalar, hvilka gå af och an 

 utanför sillstimjnarna och liksom drifva dem mot land. 

 Att sä verkligen sker, inbilla sig fiskarena, och deraf 

 har denna hvalart från urminnes tider fått sitt namn 

 vid Skandinaviens och Islands kuster. De gamle kal- 

 lade honom derföre Fiskreki eller Sillreki (fiskdrifvare, 

 silldrifvare *) och ännu i våra dagar kallas han i Bo- 

 huslän af samma anledning Sillfösare. De gamla fiska- 

 rena derstädes omtala ännu, hvilken mängd af dessa 

 Hvalar visade sig der och bebådade ankomsten af den 

 efterlängtade Sillen, som han ansågs på Guds befallning, 

 drifva till kusten, på det att fiskarena skulle kunna fån- 

 ga den. Af den förmodade stora nytta han derigenom 

 troddes tillskynda landet, var han i Norrige, genom ett 

 formligt lagbud, skyddad. I K. Ciirist. V:s Norske Low 

 5 B. 12 kap. 5 art. föreskrifves att '"Hver JMand maa 

 weide (jaga) Hwal hvor han kan tillkomme, föruden 

 den Hwal som driver Sild in uti Sildefisket **}, Hwo 

 den skyder böde til Kongen fjorton Lod Solv, og Kon- 

 gen eier Hwalen. — Det påstås af fiskarena, att Sill- 



*) Intressant vore emellertid att säkert veta, hvad det är 

 för en art, som ännu på Island och Faeröarna kallas Sildreki. 

 **) Emellertid menas här kanhända ej ett eget slags Hval, 

 utan en egen årstid, då Hvalen ej tick fångas, neml. då Sil- 

 len närmade sig kusten. 



