1 1 



Tarclionanthus, — Son)li<;a hysa i Ila luk- 

 tande amnen såsom arter af Tagetes, 

 Cacosmcij Nidorella ni. 11. — Piqueria tri- 

 newia uppgilVes att ega feberstillande 

 egenskaper. — Fhiveria Contrayerha iir 

 elt svettcirifvande medel; den ("argar ock 

 bomull gul. — SpUantlics oleracea & a/ ba 

 aro spottdrilVande och Liatris resinosa 

 Nutt. anses såsom etlkrafli"t urindiirvan- 

 de medel. 



Många Compositæ ega liarlzaktiga saf- 

 ter såsom t. ex. den i Chili viixande Fhm- 

 rensia tJiurifera DC, hvars valluktande 

 resina begagnas såsom rokelse. — Espele- 

 tia grandijlora Humb. & Bonpl., som {"d- 

 rekommer viid S:ta Fe de Bogota, gilver 

 ock ett harlz, ålVensom Heliopsis balsamor- 

 liiza Hook., på nordvestra kusten af N. Ame- 

 rica, bar en rot, som år rik på hartz. — 

 Silphium gnmn/ifenini Elliot inneha Her 

 i sina stjelkar ett hartz, och ett sådant finnes 

 hos Si/ph. therebi/ithiiiaceum [van N. Ame- 

 rica samt hos CoinmideTnlnun gummiferuni 

 D.C. & roLiuidifoIiiini D.C. på S:Lc Helena. — 

 Andra medicinska vaKlev åvo yJca7ithosper- 

 miun hiimile D.C, Xanthiiun catharticum ^ 

 Actinomeris tetragonaj som i Mexico anses 

 såsom ett remedium antiputridum, BaccJia- 

 ris prostrata, hvilken i Peru begagnas så- 

 som ett medel emot Dysurie, Baccharis 

 racemosa D.C med flera arter, som i Chili 

 få namn a f C hil ca. — Pterocaulon pjcno- 

 stachjuiiij hvars svarta knoliga rot i Flo- 

 rida anvåndes såsom sårlåkande. — Af de 

 torkade bladen till Ccphalophora ghiiica 

 erhålles i Chili en gul farg, och bladen af 



