tima Linn.. Vanligen odUis B. Clcla for Soc- 

 ker-producLion. — Clienopodiuin Quuioa 

 Willd., som viixer villd i Peru och i Chili , 

 odlas iifven dersLudes och dess fron bcgagnas 

 lill sopper på sainma siitt som Kisgrynen 

 i Europa. 



Garcinieæ, — Chisia rosea L. a r elt 

 af de vackraste trad på AnLillerna. Det 

 viixer ofta parasitiskt i sprickorna a f nå- 

 got gammalt Iriid, och nedskjuter ibland 

 från femlio fots hojd nya rotter, hvil- 

 ka, då de uppnå jorden, fordjupa sig 

 deruti och bilda lika många hvalf-pelare, 

 som synas iimnade att stodja det. Denna 

 likhet i vaxt-sått med åtskilliga West- 

 Indiska arier af Fikon-Trdd [Ficus) hai- 

 gifvit Negrerne anledning att benåmna det 

 Fisuier mamUt inaron. — Understundom 

 omvecklar delta Tråd hela stamuien af det 

 Tråd, på hvilket det år parasit. Det har 

 Storå hvita blommor med någon skiftning 

 i rodt. Genom inskårningar i barken ut- 

 svetlar en gulaktig hartzig saft, som ge- 

 nom luftens intlytande blifver rotlaklig och 

 begagnas i Håst-Medicin. Åfven frohusen 

 innehålla etl hartzigt åmne, som anvandes 

 att dermed calfatra båtar, och man bereder 

 ock af detta hartz en art af mastix samt 

 kan deraf forfårdiga facklor. — Saften hos 

 barken orsakar på huden smårre blåsor, 

 hvilka med svårighet helas. — Åfven Chi- 

 sia alba L. från Martinique eger nåstan 

 hos alla sina delar en limmig saft, som 

 begagnas i stallet for tjåra. — Denna våxt 

 eger frohus af skarlakans farg. — Plato- 

 nia insignis Mari. Pl. brasil. år ett i Ame- 

 rica våxande Tråd, hyars kotliga, syrliga 



