i33 



hiir 6 former, mest bestiimda i anseende 

 lill mer eller mindre hårighet eller glatt- 

 het; således hitfores Cistus apennuius Linn. 

 med hvila blommor, C. sitrrejanus\Åwvi.\ 

 den glatta formen iir Cistus serpyUifolius 

 Crantz, som man liitt skiljer med sina 

 stipler ifrån //. oelandlcum j hvilken sak- 

 nar sudana. — Viola uli^inosa Schrad. 

 ar hitintills blott funnen pfi ett stalle i 

 Krain, på ett annal vid Opj)eln i Schle- 

 sien oeh på ett tredje vid Weihe i Thii- 

 ringen. — Viola arenaria DC, och V. sjlve- 

 stris Lamarck antagas såsom egna arter. 

 — f^. staL^nina Kitaib. år V. persicifolia 

 Scliieb. i Scliweigg. & Koert. Fl. Erlang., 

 Hartm. , Fries Nov. Ed. 2. {V. lactea 

 Keichenb. Icon. bot. I. f. 208). Forf. an- 

 marker harvid, att V. lactca Smith år 

 V. lancifoUa Thore , som har Ijusblå blom- 

 mor och ej år funnen i Tyskland eller i 

 i Schweitz. — Till V. Ruppii Allion. Fl. 

 Pedem. horer V. nemoralis Kiitzing & V^ 

 stricta Hornem. Fl. Dan.. — V. elatior 

 Fries finnes på Rhen-Slåtten samt ifrån 

 Wien genom Bohmea till Schlesien , Sacli^ 

 sen och Thiiringen. — Drosera obovata 

 Mert. & Koch, loiipfolia Linn. och in- 

 tennedia ITayne åtskiljas såsom arfer. — 

 D. obovata år ånnu blotl funnen på få stal- 

 len. Forf. vill ej anse den såsom en hy- 

 bridite' ^). — Fiiljande arter af Polygala 



^) Drosera obovata Meit. & Koch: foliis obo- 

 vato-cunealis obovatisque, scapo eieclo foliis 

 triplo longiore, stigmatibiis obovatis emaigi- 

 natis. Koch. I. c. Siinilib seqvenli {D. lon- 



