287 



man i flera tropiska nejder sår Hvetet 

 och de oiViga noidiska Sudes-Jrterna un- 

 der dervarande vinLor-tid och ofta till ocli 

 med på saninia sliillen, på livilka man 

 under de våta sommar-månaderna od- 

 let de tropiska tVuklerna. Mey en har 

 sett detta vid Canton, och Roy le beriit- 

 tar om Ost-Indien, att under vinter-tiden 

 erhåller Ve-ietationen i alimanhet oita ett 

 europeiskt utseende, och att många arter 

 af europeiska vaxt-slagten blifva då syn- 

 liga. Denna Års-tid eger i dessa Lander 

 mycken likhet med ett europeiskt soni- 

 mar-climat. Såsom ett exempel huru myc- 

 ket mera bordig och gifvande jorden iir i 

 alhiiånhet i ett båttre climat anforer Forf., 

 att i Norra Mexico gifver Hvetet i7:de 

 kornet, och i æquatoriai-trakterna af sani- 

 ma Land gifver det 24:de till 35:te kor- 

 net, då det i nordliga Europa blott lem- 

 nar 5:te till 6:te koinet i alimanhet. 



Ris-Gråset {Orjza saliva L.) ar enligt 

 Forf.s formodan den sådes-art, som tjenar 

 till nåring for det storsta antal af menniskor. 

 — Ris-Gtåset våxer villdt i Ost-Indien, 

 men Marti us har ock funnit detsamma, 

 eller åtminstone en mycket nåra beslag- 

 tad art, vid Rio Negro och i Para i So- 

 dra America. 



Mar-'^ {Zea Mays L.) trifves bast i 

 det varmaste och fuktigaste tropiska climat 



och ffifver der allt in till 8oo:de kornet. I 



o 



kallare trakter t. ex. i Californien emellan 

 33°— 38° N. Lat. gifver den endast om- 

 kring no:de kornet. Denna sades-art ar 

 ursprungligen syd-americansk. 



