na i Nordligarc Zoner ocli iifvcn liklieter 

 i stntisliskt luinscendc. Viil finnas inanga 

 egna arier pA Himalayas bergs-kedja iifvcn 

 i Alp-Rcgionen, men sliigtcna aro till en 

 slor del desaiiiina med dem i nordliga 

 Alj) Floror, och arlerna liafva med livar- 

 andra de mest liknande och emotsvarande 

 former, och denna likhet iir ganska vid- 

 striickt. Pa liiijder af ii,ooo lill i :?,ooo 

 fot henskar pa llimalaya-Fjellen en Flo- 

 ra, hvilken i anseende till sliigten pa det 

 mest talande siitt liknar den pa den Scan- 

 dinaviska llalfon. Pa hojder af -yooo till 

 8000 fot herrska Ldf-Skog(ir_, hvilka hk- 

 na de nord-europeiska ehiiru med andra 

 arier. 



Pa det Sodra Ilalf-Klotet ar deremot 

 Ve"etationen ho<'st olikarlad, ei blott emot 

 den på det Norra Half-Klotet utan i syn- 

 nerhet sig emellan vid olika sa viil Lati- 

 tuds- som Longituds-foriindringar. 



Vegetationen på hojderna af Hog-Perii 

 har niistan ingen likhet med den pa Hima- 

 laya; man ser i Hog-Peru knappast repre- 

 sentanter af sådana Familjer och Slågten, 

 hvilka på Himalaya, såsom ock i allman- 

 het på bergen på Norra Half-Klotet, bilda 

 Alp-Vegetation. Deremot framstå i Hog- 

 Peru många former, hvilka aro okånda på det 

 Norra Half-Klotet. I Peru aro Mulineæ 

 och de krypande Verbenaceæ emotsvaran- 

 de de på europeiska Alper forekommande 

 Primulaceæ. I Peru bilda de skona slag- 

 tena Calceolaria ^ Alstroemeria , Tropæ- 

 olum , Calandrinia y Mimulns oc\\ Adesmia 

 de blomstrande lålten tiitt in vid gransen 



