ej kan undvara den, ocli att det visseiligen 

 ar bast att t. ex. utesliita nanincn Ruineæ 

 aciitits ocli Festuca ehitlor , lucn Lill |)i iii- 

 cip bor det ej komma. "Det skulle loi- 

 anieda till allman anaichie." 



6. Linne's Arbetcn bora framfor 

 dra medel Hir detta andaniAl eira fcire- 



an 



S' 



triide. Dervid blifver dock IVagan, efter 

 hvilken iip])laga af hans skrifter man hor 

 riitta si<j? Iliir komma visserliiren endast 

 de systematiska ArbeLena i atanka, ifran tri- 

 vial-namnens inioiande, hvarvid de olViga 

 maste Ijena såsom Sn})j)lementcr och np))- 

 iysnings-medel , eiiiedan de alla sta i ett 

 organiskt sainmanhang. 



Richter anmiirkte, att den grnnd- 

 sats behagade honom liinge, att den V;i\t, 

 hvilken Linné tiinkt sig i den min ut, 

 då han vid Mannscriptet till i:sta Upj)la- 

 gan af Speeies PlanLarum tillskref ett tii- 

 vial-namn, bor for alltid galla derfor." — 

 Men han fann, att deuna griindsats ofta 

 maste inskriinkas, och han anser nu den- 

 samma såsom en af de mest revolutionai- 

 ra, emedan llera forut osåkra Slågten (t. 

 ex. med så kallade collectiva arter) forst 

 setlnare blefvo tillråckligt besLåmda och 

 genom de mycket mera utspridda Upplagor- 

 na af Speeies Plantarum Ed. II:a och af Sy- 

 stema Naturæ Kd. XIl:a forst blefvo verlds- 

 egendom, hvarfore då, utan praktisk nytta, 

 många nu alldeles obestridda arter borde 

 gifvas andra namn, t. ex.: Celosia, Cau- 

 calis , Cæsnlpinia j, m. fl.. 



Den motsatta grundsatsen att vålja 

 sidsta npplagan skulle fora oss till den af 



