466 



ægyptiska liicroglyjilierna och på dess iilcl- 

 sta monunienLer. Athenæiis ar ibland 

 Greker den ende, som omtalar den. 



Deremot anforer Forf. vigtigare stal- 

 len for JSympliæaceeiJuis historia hos gre- 

 kiska Forfatlarc, niimnligen hos Herodo- 

 tus, Th eop hr ast us och Dioscorides, 

 livilka omtala N. Lotus och Nehunhium 

 speciosuin , och The o p h r a s t i y ttranden 

 antyda, alt Neluinhiiim speciosuin egentli- 

 gen varit en Cidtnr-Vaxt. Han iippgif- 

 ver ock, att den finnes i Syrien och i Ci- 

 licien , hvilket niimera ej ar forhållandet ; 

 att de voro der såsom Cidtiir-Vaxler sy- 

 nes folja af hans uppgift, att de icke trif- 

 vas vid dcrstades. — Åfven Athenæi ytt- 

 van{len synas bevitlna, ull JVc/timbiu/n spe- 

 ciosum i Ægypten varit en Cultiir-Vaxt. 

 Pl Ul i us siiger, att den borjat odlas i Ita- 

 lien. J. Bau hin us omtalar såsom ett 

 ryckle, att den skulle vid dess tid vara 

 odlatl i Venedig. Att Fuhn æf^yplia var 

 frukten af Nelumbiuin speciosuin antog 

 fcirst Clusius, och Mo I' ison len)nade full- 

 stiindig bcskrifning om densamma. Py- 

 thagoras foibjod sina eflerfoljare bruket 

 af Fdbn ægyptiuj men af hvilka orsaker 

 anses af Forf. vara osiikert, om af medicin- 

 ska grunder, eller om meningen varit, att 

 de ej skulle blanda sig i polilik, emedan 

 Fabæ æi^yptiæ skola hafva yarit anvanda 

 vid politiska omrostningar. 



Nymphæii Lotus blef iifven sent be- 

 stamd. C. Ba uhi nus omniimnde den ej i sin 

 Pinax. J. Ba uh inus afskref det, som aldre 

 auctorer sagt om densamma, och klandra- 



