48 1 



antydes, att "alla positiva religioner forlagt 

 oskuklens ocli lycksalighctens liemvist i en 

 Triidgard," livilken tanka iifven iir uppfal- 

 tad af skalderna, h varpa exempel anforas. 

 -— "I Orienten var Tradgards-konstcn i 

 forntiden mera ett val at ett redan af na- 

 turen skeint stalle, an en samling af na- 

 tur-skonheler, sainnianbragle ocli odlado 

 genom mensklig konst. Man anladc icke 

 Tradgardar, utan man uppsoktc dem." De 

 blefvo Triidgårdar derigcnom, att de miig- 

 tiga instiingde sådana skona plalscr, liva- 

 dan de iifven beskrifvas såsom mycket slo- 

 ra. Babylons liiingande Tradgardar voro 

 likviil ett verk af konsten; de ansairos ock 

 for underverk, ej for svårigheten att upp- 

 fora dem, utan "det underbara låg i ovan- 

 ligheten att med konst framtroUa en skon 

 natur." • — "I Ægypten tog Triidgårds-kon- 

 sten en annan riktning; der odlades archi- 

 lecturen, som alltid antingen uttrangt den 

 skona Tradgårds-konsten eller gjort den 

 till sin slafvinna; så gick det ock i Ægyp- 

 ten ocli "den architectoniska, eller, som den 

 i vanligt tal kallas, den Fransyska stilen, 

 synes hafva haft sitt forstå råa ursprung 

 i Ægypten." Deremot utvecklades i detta 

 land den economiska Trådgårds-konsten." — 

 Hesperidernas Trådgard, som sagan forlåg- 

 ger till Africa, omtalas hårefter, i samman- 

 hang hvarmed nåmnes, att Lojtnant Bee- 

 ches trott sig finna dess ruiner vid foten 

 af Atlas. Hos Judarna synes Trådgårds- 

 konsten hafva stått mycket hogt och fram- 



Pmf, IVikstroms Arsher. i83j. ^ I 



