4<S3 



n;iLijron sjolf ocli cntlasl anviint så niyc- 

 ket (leraf, som kunde gitVa at egaren aten 

 TriitlgArd någon svalka, viilliikt ocli hvila, 

 i de korta stunder, da lian undandiog sig det 

 i tusentle Adror Sj^ittande lifvet." — Åfven 

 den econoniiska Trii(l"åids-k(/nsten var hos 

 Grekeina vida underliigsen den hos Ro- 

 marna. — Grckcrna gatVo dereuiot åt en 

 miingd af Viixter en niythisk betydelse 

 och helgade dem åt sina gudomligheter. 



5. "Om en ny och lått odhid prakt- 

 T^cixt Rliodocliiton volubile" Denna slingei"- 

 Vaxt, som horer till Personatæ, eller mailan- 

 da snarare till Bignoniaceæ, infordes forst i 

 Miinchens bot. Trådgard, sedermera i83i i 

 Berlins, der den våxer såviil inne i vaxt-hu- 

 sen som under bar himmel. Den har pur- 

 pur-svarta, niira 2 turn langa blommor i 

 hvarje bladveck, li turn langa klockformi- 

 ga blom-foder, hvilka, jemnte de langa 

 blom-skaften, grenarna och undra sidan 

 af de vexelvisa, niira i qvarter langa och 

 breda bladen, åro rosenroda. Man formo- 

 dar, att den har sitt hem i Mexico. 



6. "Nja prydnads-Vdæter for fritt 

 land j som fort j ena att hos oss in f oras." 

 Hår omnii ranas: Triteleja laxa, Lupinus na- 

 nus, Calochortus venustus och splendens, 

 alla ifrån N. America, Spiræa grandillora 

 ifrån Kamtschatka, Ixia reticulata ifrån Ge- 

 orgien, Trifolium uniUoruni ifrån S. Euro- 

 pa, Berberis laxifolia ifrån Magellanska 

 Sundet, Anagallis indica ifrån Nepal, Lia- 

 tris spicata, Dracocephalum speciosum och 

 Baptisia exaltata ifrån N. America. 



