486 



annars de fona icke hafva någon naiing. 

 Standig luft bor gifvas, och vaniian i luf- 

 ten ej ofverstiga /\5^ till 60" F. samtibot- 

 ten-lagret ej ofver 65^* till -yo^ F.. — Niii" 

 man efter undersokning finner, att rotter 

 borjat bilda sig och att knopparna borja 

 på att slå ut, så kan man småningom forho- 

 ja temperaturen; alla sido-skottten bora af- 

 tagas, så fort de visa sig. — Hvarje kru- 

 ka frambringar nu 3 till 20 klasar." 



g. "Om Jiå^ra vintergrofKi Biiskar i 

 Lunds bot. Trådgard" Prunus Lauroce- 

 rasus, Rhamnus alaternus, Ruscus hypo- 

 glossum och aculeatus, Mespilus pyracan- 

 tha hafva i Lunds Trådgard, långie eller 

 kortare tid, stått ofver vintern på fritt 

 hind. 



Dessutom lemnas i hvarje nummer en 

 "forteckning på de fron och Våxter, som 

 ifiån botaniska Trådgarden i Lund blifvit 

 till Skånska Trådgårds-Foreningens Leda- 

 moter utdelade." 



1 N:o 3'7 a f Skånska Correspondenten 

 for d. '1 Maj forekommer: '' Romarnas 

 Trådgårds-Konst. Andra artikeln. (Forts. 

 iiVån l":xtrabl. till N:o 25). 



"Hos Romarna bildade sig forst en stil 

 i Trådirårds-konslen; och det till och med 

 en dubbel stil, en, som liknade den nya 

 tidens Fransyska, och en, som liknade den 

 Engelska stilen." 



I Augusti tid borjade man klippa 

 Tråden och plan I era dem i forbund. Sta- 

 tuer och fonliiiner blefvo nodvåndiga pryd- 

 nader; Tråd klij)ples i djui-form, o. s. v. 

 således i allt den Fransyska stilen. — Ci- 



