]^28 Tromsø Museums Aarsheftor 19 — 1896, 



desværre funden saa altfor sparsomt, om den end synes at 

 have en ret betydelig udbredelse, idet den ogsaa er iagtta- 

 get baade i Nedenes, ved Kristiania, og endnu paa etpar 

 steder omkring den 60de grad. 



At andromedæ skulde forekomme ved Turtegrø, hvor 

 Dryas fattes, er lidet rimeligt, men ellers tør der nok findes 

 afkroge i Jotunheimen, hvor baade denne og dens slægtning 

 centaureæ har sine flyvepladse. Snarere skulde jeg da tro, 

 at Hesperia comma kunde træffes her, larvens næringsplante 

 lægger da ingen hindringer iveien for en saadan forekomst, 

 men hidtil er, mærkeligt nok, blot sylvaniis og ikke comma 

 iagttaget vest enfj elds. 



Af de hos os saa fattigt repræsenterede Sphingider be- 

 mærkedes ikke nogen art. Jeg speidede forgjæves efter 

 Zygæna exulans, som selvfølgelig forekommer ved Turte- 

 grø, da den er funden paa de fleste af vore fjelde og endog 

 ved Bergen, men af rent tilfældige grunde bemærkedes den 

 ikke. Den har dog sine visse flyveaar og synes i enkelte 

 at være næsten helt forsvunden. 



Paa Bomhycider er vort høifjeld ikke rigt, men endel 

 karakterformer besidder det jo ogsaa inden denne gruppe, og 

 da deres larver fører en mindre skjult tilværelse end f. eks. 

 mange Noctuiders, er der ialfald visse arter, som sjelden 

 undgaar opmærksomheden. En af de alpine regioners hyp- 

 pigste repræsentanter er den vidt udbredte Nemeophila plan- 

 taginis, som heller ikke fattedes ved Turtegrø, og hvoraf 

 jeg tog et temmelig ubeskadiget par, hannen som ah. hos- 

 pita, hunnen temmelig lig arktiske individer, ligesom jeg og- 

 saa fandt et larvespind med en død puppe. Lige udbredt 

 men sparsommere er den vakre SpAlosoma fuliginosa, hvoraf 

 medbragtes en larve, som heldigt overvintredes. Den for- 

 puppede sig 10 (el. 11) april ivaar og gav imago omkring 

 midten af mai. 



Af Pygæra pigra, som af Sandberg i Valders ogsaa 



