36 Tromsø Museums Aarshefter 18. 1895. 



at den kanske ligeså snart må betragtes som en særskilt art, 

 hvad senere undersøgelser får afgjøre, når mere materiale 

 foreligger. 



52. A. speciosa Hh. v. arctica Zett. 



Yistnok iidbredt som hyperhorea, hvis levesæt den i de 

 fleste forholde deler, men den er mindre iagttaget end denne. 

 Schøyen fandt først etpar eksplr. ved Elvenes i 1878, senere 

 samlede Sandberg den navnlig som larve og puppe omkring 

 Kirkenes, hvor jeg også i 1882 fandt nogie pupper. I 1892 

 var den intetsteds at bemærke, uagtet vi i juni anvendte 

 megen tid på at søge etter larver og pupper. Hidtil var 

 speciosa ikke bemærket søndenfor Dovre, men i Sandbergs 

 samling forefandt jeg et> pragtfuldt meget mørktfarvet han- 

 eksplr. etiketteret „Bjødal (Yalders) 18 juli," I Kuusamo 

 synes den at være yderst almindelig. Medens eksplr. fra 

 Saltdalen ved sin størrelse (46 mm.) og noget brunhge tone 

 mere nærmer sig hovedtypen, er individerne fra Finmarken 

 ægte v. aretioa, små (fra 35 mm) og gråsorte med skarpe hvide 

 tegninger. Forøvrigt har jeg været yderhg uheldig med at 

 erhverve denne art, som JNToctuer overhovedet, så museet kun 

 eier 5 arktiske individer! 



53. A, (Pachnobia) carnea Thhg. 



Ligeledes en af Sydvarangers karakterformer, der er ob- 

 serveret på uæsten alle besøgte lokaliteter. Dens flwetid 

 indtræffer i juli. I 1882 synes den at have været mere end 

 almindelig hyppig, og vi fandt den på mange steder opefter 

 Pasvik, siddende i græsset om dagen, ligesom vi oftere så den 

 flyve om aftenen og natten. Jeg samlede dengang også flere 

 pupper ved Kirkenes sammen med pupper af hyjjerhorea. 

 I 1892 var den yderlig sparsom, og til min store sorg lykke- 

 des det kun at fange en affløien hun ved Ramaguøsk 26 juli 

 samt 2 nvklækkede hanner ved Strand den 29de, medens 



