^1 



Smaa snegler Hydrobia iilvæ og Skenea planorbis; den sidste 

 er bare niillimeterstor og er en av de niindste snegler. Her 

 sitter gjerne ogsaa klaser av ganske smaa blaaskjæl, Alytiliis 

 ediilis : de store skjæl lever dog ikke her. Vandpytterne viser 

 straks et rikere liv. Der begynder den store sorte strand- 

 sneglen Litorina litorea at optræ likesom ogsaa de andre 

 Litorina-a:tQrne. Likeledes eremitkrebsen Lzupagiiriis bernhar- 

 dus. Mellem stenene kan man finde tangsprellen Centronotus 

 gunelliis eller stingsilden ( „tenaiiren") Gastcrosteus aculeatus ; 

 undertiden kan der paa sandbunden i slike pytttr ogsaa ligge 

 yngel av sandflyndren Pleiironcctcs limanda. Ved flo kan 

 man se selv store sandflyndrer ta sig en tur indover den 

 grunde viken; men de forsvinder naar sjøen falder. Ogsaa 

 stim av seiyngel, Gadus virens, kommer opovcr i flotiden. — 

 Eftersom man vandrer nedover sanden, begynder litt efter litt 

 fjæremakken Aicnicula piscatorium at optræ, men den er kun 

 talrik i den nedre del av stranden, hvor dens snirklete sand- 

 hauger kan ligge ganske tæt. Her i den nederste del av 

 fjæren begynder ogsaa forskjellige sandmuslinger som Mya 

 truncuta- ), Cardium edule, Venus gallina samt Astarte borea- 

 lis. Rikest blir dog denne molluskfauna først like utenfor 

 fjæremaalet, og her kommer ogsaa „ku"-skjællet, Cyprina is- 

 landica, til ; ved springfjære kan hullerne av denne musling 

 endog falde tør; men den optrær i masser først paa et par 

 meters dyp, hvor hullerne staar ganske tæt. Paa Astarte bo- 

 realis har jeg like utenfor fjæremaal fundet nogen smaa kolo- 

 nier av en liten hydroide, Perigunimus sp.') Her nederst i 

 fjæren findes ogsaa en anden hydroide, Hydractinia humilis, 

 paa eremitkrebsens hus. Ogsaa fjæremakken fortsætter et 

 stykke utover sandbunden i bugterne, som jo naturlig hænger 



•) Av M. arenaria fandt jeg kun lomme skaller. 

 **j Antagelig P. abyssi, men endnu ikke sikkert bestemt. 



