51 



smaastenet, bevokset med Iiydrnidcr, balancr og bryozoer; 

 der er derfor litt forskjel fra foregaaende lokalitet. Saaledes 

 mangler f. eks. Rhahdanitnitw-aricrne. Av rækcr er det kun 

 Spirontocaris spinns, som i motsætning til de andre grnndt- 

 vandsræker findes selv hvor strømmen er aldrig saa strid. 

 Av pantopoder er det Nymphon liirtipes som optrær, mens de 

 andre synes at mangle. Av liydroider har jeg her notert: 



Tubularia larynx 

 Halecium halecinum 

 Campanularia integra 



Diphasia ahietina 

 D. filicula 

 D. fallax 

 Hydrallmania falcata. 



Av disse optrær de 2 sidstnævnte kun paa det dypeste parti 

 av strømmen (i nord), mens de 2 andre Diphasia-arier optrær 

 overalt; særlig er det D. filicula som er dominerende; denne 

 vakre, fine, bregnelignende hydroide optrær i store, tætte 

 bundter ; blader man i disse, viser der sig et mylder av smaa 

 tanglopper og caprellider («maaler" -lignende amphipoder); her 

 holder ogsaa enkelte nakne snegler tilhuse, f. eks. Doto coro- 

 nata. Av echinodermer kommer „grundpølsen", Cuciimaria 

 frondosa, til, mens Ophiura sarsi til en avveksling mangler, 

 vel fordi strømmen er for strid. Alle sandmuslingerne er 

 borte; til gjengjæld er der fuldt av det „falske blaaskjæl" 

 Modiola modiola. Karakteristisk er endvidere optræden av 

 den eiendommelige, „ rev "-byggende annelide (serpulide) Fili- 

 grana implexa, som sitter paa skraaningen i nord. Det er 

 altsaa et typisk strømelskende selskap som holder til her. — 

 Sandtorvstrømmen kan gjøre sine 5 å 6 knop paa det stride- 

 ste; jeg kastet her ut 2 almindelig store skraper paa en gang, 

 som den alt ialt tråk omtrent lmi kilometer. 



Mens saaledes denne strøm er ganske grund og altsaa 

 væsentlig tilhører litoral-regionen, er Ste ni a n d strøm men 

 dyp (60 — 85 m.) og tilhører sublitoralet; den er kanske av 



