184 ^tantens? ^crtober. § 104. 105. 



23tomfterfprtnget (florescentia) fatbeé $o$ be famme 

 planter 23tomfterne$ Ubøtfttng og Ubfotbnmg af 23Iomfterfnop* 

 perne (alabastra), 



SStomfterfprtngéttben (tempus florescendi). 



2) a. formalt gaaer Soofprtnget fornb for 33tomjterfprt'nget. 



£)e planter, f)03 t^ttfe bette ftnbcr @teb, fatbeo Plantæ 



liystcranthæ} S5tomjterfprtnget florescentia serotina,- 



SStomfterne flores serotini. — Tilia, Pyrus, Mespilus. 



b. £>oé nogle er bertmob SStomjtcrfprtng og £øofprtng fam- 



ttbt'gc: Plantæ synanthcæ; florescentia coætanea, flores 



coætanei. Overcus, mange ^t'tearter. 



e. £os anbre gaaer SBtomfterfpringct forub for Soofprtnget: 



Plantæ protoranlheæ; florescentia præcoxj flores 



præcoces. -Jftange ^3tteartcr, Hepatica nobilis, Col- 



cbicum antumnalc. — SDette ffeer enten faatebeS, at 



fcaabe Søofprtng og S3tomftcrfprtng ftnber (Steb om $or= 



aaret, etter bog famme 2iar (Corylus Avellana, Salices, 



Hepatica), etter SStomjtcrfprtnget om (Sfteraarct, 2oo- 



fprtnget ncefte ftoraar (Colchicuin). 



2(nm. Hepatica bar aUérebe ©(abe før Storøfierøe fomme frem; 



men bet er bet forrige Slaré Stabe, font f;aøe botbt ftg Sin« 



tercn otter; bet itibeoacrenbe 2tar$ 33tabe berimob fomme førft 



fenerc. 



3) Stgefom £3tomfterne fyaøe og Stabene en 23a ag en og en 

 <3øøn (vigiliæ og somnus foliorum); t bet be t)03 mange 

 ^tanter antage en anben ©tt'flrøg om batten enb ben be 

 t?aøe om £)agen. 



§ 105. 



1) Soofalbet (dcfolialio) er SStabencé genboen, ftaroejft'ften 

 og 5tffatben fra planten. 

 ?øofatbétt'ben (tempus defoHamli) begpnber naar S3ta» 

 bene begonbe at foranbre bereé ftaroer, og oeboarcr tt't be fjaøe 

 tørnet ftg fra planten og fatbe tt't Sorten. 



21 nm. So&falbet ev ben flecraartge plante« partielle £>øb (§ 104. 1. 

 2lnm.) ©en ftnber normalt ©teb efter grøfprebningen ; men 

 man ftnber ogfaa gjfanter, bøor Stabene fatbe af rneben« 

 grugten enbmt becnger »eb ^tanten ttben at batte nbfprebt 

 fine $xac. 



