16 



ryktet, att holländarne, öfvermodiga af sina lysande framgångar år 1629 

 samt uppmuntrade af underrättelsen om Gustaf Adolfs tillernade fält- 

 tåg till Tyskland, beslutat uppställa trenne härar samt med den ena 

 at dem om våren 1630 företaga ett infall i det tyska riket. Man be- 

 farade att fransmännen samtidigt skulle infalla i stiftet Luttich, som 

 öppet låtit förljuda att det ville gifva sig under franska kronans skydd '). 

 Hertig Julius Fredrik af Wiirtemberg misstänktes för att vilja träda 

 i fransk tjenst 3 ) , landtgrefve Wilhelm af Hessen Cassel att erna upp- 

 låta åt holländarne Cassel och Ziegenhain ). 



I sjelfva verket var vid denna tid den franska diplomatien sär- 

 deles verksam så väl i Tyskland som på andra håll. I Schweiz till— 

 vägabragte den dit affärdade marskalken Bassompierre (Mars 1630) 

 ett fördrag mellan Frankrike och Edsförbundet till österrikarnes för- 

 drifvande ur Graubiindten 4 ); och ungefär samtidigt se vi en ny fransk 

 utskickad, sekreteraren Kasper Simon de Massan, uppträda i Tysk- 

 land. Vid ett företräde som denne hade hos kurfursten af Mainz (i 

 Aschaffenburg d. 3 Februari) betygade han sin konungs önskan att den 

 genom grefven af Marcheville inledda förtroliga korrespondensen mellan 

 Frankrike och Kurmainz måtte fortfara, samt försäkrade att krigs- 

 rustningarne i Champagne icke på minsta vis voro riktade mot det 

 tyska riket, till hvars pacifikation konungen fastmer vore villig att 

 medverka. Härpå gaf kurfursten ett förbindligt svar, instämmande i 

 önskan att den goda korrespondensen måtte fortfara. Derjemte under- 

 rättade han konungen att kejsaren just öfverlade om medlem till fre- 

 dens och lugnets återställande i det tyska riket, och att för detta än- 

 damål en personlig sammankomst mellan kejsaren och kurfurstarne 

 med första vore att förvänta. "Liksom konungen af Frankrike hit- 



1) Infantinnan Isabella till kejsaren, Bruxelles d. 22 Febr. 1630 (Statsark. i Wien). 

 Hon uppmanar med anledning häraf kejsaren, att oförtöfVadt till det lutherska landet 

 afsända allt såväl i Nedra Pfalz som i Elsas disponibelt krigsfolk, emedan de Neder- 

 Burgundiska länderna eljest sväfvade i den största fara. 



2) Hertig Julius Fredrik af Wiirtemberg till kejsaren, Brenz d. 2 / l2 Mars 1630 

 (Statsark. i Wien). I denna skrifvelse söker hertigen rättfärdiga sig för de om honom 

 utspridda ryktena. Detta upprepar han i en seduare skrifvelse till kejsaren dat. Brenz 

 d. 7 April 1630. (A. st.). 



3) Se kejsarens bref t. landtgrefven Wilhelm dat. Wien d. 13 Jan. 1630 samt ett 

 annat af samma dato till landtgrefve Georg af Hessen. Jemf. landtgrefve Wilhelms 

 svar, dat. Cassel d. 15 Febr. 1630, hvari han söker vederlägga ryktet. (Samtl. i 

 Statsark. i Wien). 



4) Flassan, Historie géne'rale et raisonnée de la diplomatic fra119ai.se; Tom. n s. 

 427 o. ff. 



