52 



I sjelfva verket voro dessa rykten, om än öfverdrifna, dock icke 

 helt och hållet ogrundade. Karl I hade verkligen tillstadt markisen 

 af Hamilton att i England för Gustaf Adolfs räkning värfva 6000 man, 

 hvilka den brittiske konungen i hemlighet betalade; och ehuruväl den 

 sednare genom det spända förhållande, hvari han befann sig till sina 

 undertåter, var urståndsatt att lägga någon afgörande vigt i den euro- 

 peiska politikens vågskål, så upphörde han dock ej att efter förmåga 

 åtaga sig sin svågers, den fördrifne pfalziska kurfurstens sak, till hvars 

 återupprättande de svenska vapnen i Tyskland numer öppnade en ny 

 utsigt '). Äfven holländarne, hvilkas mod och sjelff örtroende vuxit 

 genom de stora framgångarna år 1629, började nu åter intaga en ho- 

 tande ställning till det tyska riket, och hade lofvat bispringa Gustaf 

 Adolf med penningar '-). Men hvad som framför allt synes hafva stegrat 

 det katolska partiets oro och protestanternas förhoppningar, var det 

 mellan Sverige och Frankrike i början af år 1631 afslutade förbundet 

 i Bärwalde. 



I början af år 1630 hade Richelieu i egen person med en fransk 

 här för andra gången gått öfver Alperna och (i Mars) bemägtigat sig 

 den hertigen af Savoyen tillhöriga fästningen Pinerolo, hvarigenom 

 fransmännen tillförsäkrades tillträdet till Italien. Hertigen, som året 

 förut nödtvungen måst förlika sig med Frankrike och biträda den of- 

 vannämnda ligan i Venedig, skyndade nu att söka hjelp hos spanio- 

 rerna och kejsaren s ). Men under tiden bemägtigade fransmännen sig 

 hela Savoyen, Ludvig XIII infann sig sjelf (i Maj) vid den franska 

 hären i Italien, hvilken (i Juli) förstärktes med en ny fransk armce. 

 De kejserliga och piemontesarne blefvo slagne, Saluzzo eröfradt, och 

 sålunda var inom kort hela Piemont med undantag af Montmelian i 

 fransmännens händer. För andra gången räddades det hårdt ansatta 

 Casale, men deremot kunde fransmännen ej hindra de kejserlige att 

 bemägtiga sig Mantua. 



Under tiden var den franska diplomatien fortfarande verksam på 



1) Om den landsflygtige kurfurstens återinsättande i sina länder och sin värdighet 

 hade Karl I äfven efter freden i Lubeck, fortfarande stått i underhandling. 



2) Man befarade redan 1630 en holländsk invasion i tyska riket, och ansåg denna 

 plan stå i samhand med de franska stämplingarna , hvarom vidare i det följande. 



3) Se kejsarens bref t. hertigen, dat. Wien d. 30 April 1630. (Statsark. i Wien). 

 Kejsaren, som lofordar hertigens orubbliga trohet, säger sig ej hafva glömt sin kejser- 

 liga pligt, utan hade han gifvit sin befälhafvande general i Italien, grefve Colalto , be- 

 fallning att, om någon större fara hotade hertigen, understöda honom med den kej- 

 serliga krigsmagten. 



