55 



tag som kunde hota Ligan med förlusten af de fördelar den med stora 

 uppoffringar tillkämpat sig på protestanternas bekostnad. Deremot ville 

 Gustaf Adolf just uppträda såsom de betryckta protestanternas måls- 

 man och i deras intresse tillvägabringa en ny religionsfred, som för 

 framtiden betryggade protestantismens bestånd samt jemvigten mellan 

 de båda religionspartierna i det tyska riket. Derföre gjorde han ock 

 de protestantiska ständernas återinsättande i sina förra fri- och rättig- 

 heter till ett oeftergifiigt vilkor för en blifvande fred. Det var den 

 fana, hvarunder han hoppades, att, om krigslyckan vore honom gun- 

 stig, en gång se Tysklands protestanter samlade till en gemensam kamp 

 emot deras af framgången öfvermodige fiender. Och huru skulle han 

 väl hafva kunnat påräkna Englands understöd, om han ej åtoge sig 

 den landsflyktige Fredrik af Pfalz såväl mot kejsaren och Spanien som 

 mot den katolska Ligan och dess af Frankrike omhuldade hufvud, 

 Maximilian af Bayern, hvilken af kejsaren blifvit belänad med Öfre 

 Pfalz och den pfalziska kurvärdigheten samt tillika innehade en stor 



o 



del af de nederpfalziska länderna? A andra sidan var dock Gustaf 

 Adolf i stort behof af de subsidier, som genom Charnacé erbjödos ho- 

 nom, och underskattade icke heller i andra afseendeu vigten och för- 

 delarne af ett förbund med Frankrike. Dessa hänsigter förmådde ho- 

 nom att ej helt och hållet afbryta de af Charnacé inledda underhand- 

 lingarna, om ock det franska sändebudets omedgörlighet i en af de 

 redan nämnda formfrågorna föranledde Gustaf Adolf att tills vidare 

 låta hela saken anstå 4 ). Tvifvelsutan var han öfvertygad, att den 

 franska styrelsen dock förr eller sednare skulle gå hans önskningar till 

 mötes, äfven i den omtvistade etikettfrågan, hvarom han i en skrif- 

 velse, egnad att på en ridderligt sinnad konung göra intryck, vände 

 sig till Ludvig XIII sjelf 2 ). 



1) I ett bref t. A. Oxenstjerna dat. fåltlägret vid Stcttin d. 23 Juli 1630, skrjfver 

 konungen. Hurhos late Wi eder också nådeligen förnimma, att frausyske gesandten 

 Chemar (Charnacéf) är åter hit till Oss kommen med presenterande på sin konungs 

 vägnar att gifva Oss till detta kriget 120,000 Rdr för en gång, och intet mera, så 

 länge hans konung med det italienska kriget är occuperad, tillbjudandes sedan årligen 

 att prrestera Oss 400,000 r.dr. Så än dock Wi icke ännu äro resolverade, hvad Wi här- 

 utinnan göra skole, och gerna hade häröfver först edert råd och betänkande; Likväl 

 medan han prajsenterar Oss här visse växlar, med hvilka Wi så sjelfve hjelpas kunna, 

 som ock eder stat någorledes adsistera: Derföre mena Wi Oss icke vara orådcligt, livar 

 Wi sådan condition med Fransosen ingå och deröfver sluta. Begäre dock nådeligen 

 att få häröfver eder avis." (Se auf. Arkiv t. upplysning om svenska krigens och krigs- 

 inrättningarnas historia, a. st. s. 194). 



2) Se föreg. sida, der vi efter Flassan meddelat ett utdrag af nämnda skrifveW. 



