64 



lade sitt krigsfolk i Damm, gick öfver Odern och bemägtigade sig inom 

 kort (under loppet af Februari) Neubrandenburg, Brook, Klempenow, 

 Loitz samt slutligen äfven det vigtiga, starkt befästade och af en ej 

 obetydlig styrka under hertigen af Savelli försvarade Demmin, hvars 

 besättning kapitulerade den 25 Februari. Besittningen af detta vigtiga 

 pass, hvars försvar uppdrogs åt Johan Baner '), öppnade svenskarne 

 vägen till Mechlenburg. Derpå föllo äfven Tribsees, Treptow, Malchin , 

 Prenzlow och en mängd andra orter i deras händer. I hela Förpom- 

 mern var numer blott Greifswald i de kejserliges våld, medan deremot 

 svenskarne utbredde sina qvarter öfver det öfriga landet, äfvensom i 

 Ukermark och Mechlenburg. Efter dessa midt i strängaste vintern 

 vunna fördelar återvände konungen till Stettin. "Den aldrahögste Gud 

 vare lof för sådan lycka och förläne K. M. vidare framgång," tillägger 

 sekreteraren Grubbe i sin berättelse om dessa tilldragelser 2 ). 



Dessa Gustaf Adolfs hastiga framgångar, i förening med öfriga 

 betänkliga förhållanden inom och utom det tyska riket väckte oro och 

 bestörtning såväl vid det kejserliga hofvet i Wien som hos kurfursten 

 af Bayern och Ligan, hvilka, numer bekymrade för sin egen säkerhet, 

 åter började närmare ansluta sig till kejsaren. Denna förändrade sinnes- 

 stämning hos Ligan och dess hufvud röjer sig omedelbart efter de vig- 

 tiga händelser, med hvilka året 1630 slutade. I en till kejsaren af- 

 låten skrifvelse, daterad Munchen den 30 Januari 1631, fastade kur- 

 fursten af Bayern hans uppmärksamhet på nödvändigheten af den kej- 

 serliga härens skyndsamma undsättning med proviant och förstärknings- 

 manskap samt uttalade sina farhågor, att Tilly ej skulle lyckas bi- 

 springa Frankfurt an der Öder, alldenstund Gustaf Adolf, som redan 

 gått öfver strömmen, sannolikt skulle spärra honom vägen s ). I samma 

 anda skyndade äfven kurfursten af Mainz (den 2 Februari) att till- 

 skrifva kejsaren, hvilken han meddelade de underrättelser, som genom 

 Tilly kommit honom tillhanda, rörande svenskarnes stora framsteg efter 

 tilldragelserna vid Greiffenhagen och Garz 4 ). Kejsaren å sin sida hade 



1) Se memorialet f. Johan Baner actum Demmin den 18 Febr. (g. st.) 1831. (A. st.). 



2) Se hans "Relation af den 18 Februari anno 1631 ut ur Demmin", aftr. i ofta 

 anf. Arkiv f. svenska krigens historia, a. st. s. 718 o. ff. 



3) Se kurfurstens skrifvelse i Statsark. i Wien. — Af redan anförda skäl lyckades 

 dock Tilly undsätta Frankfurt. 



4) Se kurfurstens bref i Statsark. i Wien, samt den bifogade afskriften af Tillys 

 bref, dat. Saannunde den 20 Jan. 1631, i hvilket omtalas, huruledes Gustaf Adolf 

 icke blott bemägtigat sig större delen af Pommern, utan ock åtskilliga orter i Mark- 

 Brandenburg och nyligen äfven det vigtiga passet vid Landsberg. 



