79 



med en betydlig krigsstyrka uppbrutit från Frankfurt vid Öder och 

 först långsamt afvikit åt venster till Brandenburg vid Havel, sanno- 

 likt för att på samma gång imponera på den i Tillys ögon misstänkte 

 kurfursten af Brandenburg samt spärra Gustaf Adolf vägen till Mag- 

 deburg '). Derpå vände han sig rakt mot norr, tvifvelsutan för att 

 hejda Gustaf Adolfs vidare framsteg samt tränga honom tillbaka från 

 Mechlenburgs gränser. Då Demmin uppgafs åt svenskarne (d. 15 Febr.), 

 stod Tilly redan i Havelberg. I första dagarna af Mars ryckte han 

 för det illa befästade, af Kniephausen försvarade Neubrandenburg och 

 började belägra det. Konungen som vid underrättelsen härom skynd- 

 samt tillkallade Horn'-), men ej ville äfventyra ett öppet fältslag, be- 

 slöt att med sin hufvudstyrka företaga ett tåg åt Odern, i hopp att 

 derigenom afleda Tilly från Neubrandenburg. Horn qvarlemnades med 

 en mindre styrka vid Friedland för att derifrån hafva ett vaksamt 

 öga på den fiendtliga hären, och Kniephausen befalldes att i det läng- 

 sta försvara Neubrandenburg, men i nödfall dagtinga med fienden 3 ). 

 Tilly lät dock ej locka sig att förfölja konungen, utan fortsatte med 

 största eftertryck belägringen af Neubrandenburg. Efter att i tvenne 

 dagar häftigt hafva beskjutit staden, och då på dess fästningsverk så 

 stor breche blifvit öppnad, att tvenne regementen genom den kunde 

 intränga, lät Tilly sitt folk företaga en stormning. Den skall hafva 

 kostat honom 400 man, men gjorde honom slutligen till mästare af 

 platsen, der ett fruktansvärdt blodbad anställdes både bland den sven- 

 ska besättningen och stadens borgerskap, hvarvid inalles 400 personer 

 skola hafva omkommit. Många nedgjordes i kyrkan, der gudstjenst 

 just då hölls, och der äfven presten nedskjöts af den ursinniga fien- 

 den. Kniephausen, som hoppats att kunna försvara staden och der- 

 före afslagit den honom erbjudne dagtingan, blef sjelf fången, men för 

 öfrigt räddade sig en stor del af hans folk. "Är alltså," skrifver 

 Grubbe i sin relation af den 16:de Mars 1631 , "om icke general-ma- 

 joren (Kniephausen) vore fångad, litet härmed förloradt, eftersom 

 fienden fast mera folk mist hafver." Tilly skördade ock föga frukt af 

 sin tvetydiga seger, ty genom Gustaf Adolfs välberäknade försvarsan- 

 antalter urståndsatt att kunna företaga något mot Demmin och andra 

 orter der i trakten, beslöt han sig för återtåg, nedbröt Neubranden- 



1) Detta förmodar konungen sjelf, såsom synes af hans bref till Horn, dat. Loitz 

 den 16 (?) Febr. 1631. (Arkiv f. svenska krigens hist. a. st. s. 337.) 



2) Se konungens båda bref t. Horn, dat. Stettin den 3 Mars 1631 (a. st. s. 371 v. ff.). 



3) Se de af konungen utfärdade order och memorialer i anf. Arkiv. f. sv. 

 krigssaker. 



