200 



Af denna eqvation är tydligt, att om man på tangenten i^v ti y x af- 

 sätter ett stycke BK eller ås l efter behag, då följaktligen BL blif- 

 ver ås l Cos V x , så bör man för att finna den mot K svarande mo- 

 mentpunkten (d. v. s. den af hvars läge ett moments storlek beror) 

 på tangenten i .ry afsätta ett stycke DM eller ds af sådan storlek, 

 att dess projection DN eller, som är detsamnvi, DM Cos V blifver 

 lika med BL. Den mot en på tangenten i •r l y l godtyckligt vald 

 momentpunkt K svarande momentpunkten M på tangenten i ,r,y kan 

 således med lätthet genom construction bestämmas , då kroklinien EF 

 är uppritad. Då åter denna kroklinie icke är uppritad, kan eqvatio- 

 nen (47) i förening med jemvigtseqvationen anvisa ett sätt att erhålla 

 en någorlunda noggrann teckning af henne. Vi antaga, att linien 

 bör gå genom D, och sedan vi godtyckligt valt punkten K på tan- 

 genten i a"[,.y,, afsätta vi på CD ett stycke DN— B L. Vidare fälla 

 vi från K en linie KU vinkelrät mot kraften P, hvars storlek vi på 

 figuren representerat genom en rät linie. Då blifver B U till numerisk 

 valör lika med dy t . Till Q, hvars storlek och rigtning vi genom en 

 rät linie representerat, P och BU söka vi fjerde proportionalen DZ, 

 som enligt eqv. (46) måste till numeriskt värde blifva lika med <)'//, 

 och afsätta denna på förlängningen af Q. Att vi icke afsätta den på 

 sjelfva Q, beror derpå, att kraftmomenterna Péy x och Qdy böra hafva 

 motsatta tecken. Slutligen draga vi från punkterna N och Z vinkel- 

 räta linier och förena den punkt M, der dessa träffas, med punkten 

 D. Linien MD blifver då tangent till den sökta kroklinien. Anta- 

 ga vi nu, att en på tangenten MD och i närheten af D liggande 

 punkt D l tillhör samma kroklinie, ett antagande, som naturligtvis 

 icke är fullt rigtigt, men som blifver mindre origtigt, i den mån 

 vi göra alståndet mellan D och D x litet, så finna vi först och främst 

 lätt den punkt _B,, i hvilken P befinner sig, då Q, blifvit förflyttad till 

 i>, , om vi observera, att CB X + CD. måste vara lika med C B + CD, 

 och kunna sedan på samma sätt, som nyss förut, bestämma läget hos 

 den mot D x svarande tangenten. Antaga vi, att äfven denna tangent 

 har ännu en punkt D gemensam med den sökta kroklinien, så kun- 

 na vi finna den mot denna punkt svarande tangenten på samma sätt, 

 som vi funnit de föregående, och det är oss sålunda möjligt att genom 

 upprepande af samma förfarande construera ut den ena punkten efter 

 den andra, alla tillhörande ett punktsystem, som i det närmaste sam- 

 manfaller med den sökta krokliniens. 



30. Om jemvigt hos krafter, som äro applicerade till ett system af 

 punkter m, m,, m 2 ,...m„.i, m„, hvilka kunna röra sig utefter hvar 



