88 G. Dillner, 



Vi förutsätta grundriktningen hos begge kurvorna lika d. v. s. 

 p, = 0. Om a och a x beteckna konstanter, så representeras vårt 

 problem af geometriska likheten: 



l B e} T = («,), + («•„), a* 



samt vilkorseqvationerna: 



y r Sin p 



= tg p = a 

 x r Cos p br 



t = CL X 



(17). 



Emedan p är konstant, representerar r en rät linea i det fixa 

 planet t (R p \ , såsom fixerande punkter på denna räta linea, re- 



presenterar således en rät linea i rymden, gående genom den fixa 

 punkten \o \ . Denna räta linea kan ha hvilket tänkbart läge som 



helst i rymden, såsom gående genom punkten I q \ och en punkt i 



allmänhet i rummet, fixerad af Ir ) . Om vi taga projektionerna en- 



t 



ligt (3) och sätta 



(O = V + yi w + ('i»), 



I OJ 



7 7 



så följer deraf: 



X — x l + r Cos p \ 



Y = y x + r Sin p Cos A (18). 



Z = z x + r Sin p Sin t) 



Eliminera vi r, p och t mellan (17) och (18), så erhålla vi så- 

 som uttryck på nyssnämnda räta linea i rymden: 



Y — y x = aCosa x {X — a?,)| 



Z — z x = a Sin a x (X — 3^)1 (19). 



Z—z x = tga x (Y—y x ) J 



Liksom i N:o 9 kunna vi äfven här låta origo, fixeradt af Ig \ 



variera enligt en viss lag, beroende af de variabla värdena på r, p 

 och t I detta fall fordras det jemte de 2 förstnämnda vilkorseqva- 



