Kidrag 

 till Svenska Stadsförfattningens Historia 



af 



C. T. ODHNER. 



I. Öfverslgt af Svenska städernas forfattning 

 före den Allm. Stadslagen. 



JiJet Svenska stadsväsendet, som i sitt senare skick är en skapelse 

 af de mest olikartade elementer, företer i sitt ursprung och första ut- 

 vecklingsstadium en bild af den största enkelhet: det har framgått 

 med otvungen bildning ur den ostörda civilisationsprocessen inom ett 

 naturenligt och friskt folklif. De första spåren af ett börjande stads- 

 lif pläga tidigt visa sig hos folk, bland hvilka lagbunden ordning och 

 stadgadt samhällsskick af ålder äro bofaste. Derföre kunna flera af 

 våra äldsta städer räkna sina anor ända långt in i den grå sago- 

 tiden, och vid den tid, då våra Germaniska stamförvandter på konti- 

 nenten, våra blifvande läromästare i de fredliga idrotterna, ännu lefde 

 som halfnomader i Tysklands skogar och enligt Tacitus skydde alla 

 "junctas sedes", funnos måhända redan hos oss ordnade samhällen med 

 bestämda medelpunkter för gemensam gudstjenst och rättsskipning samt 

 thy åtföljande handel eller varubyte. Förhållandet i all sin enkelhet 

 beskrifves af Olaus Petri så, att "hvar landsände hafver haft sin be- 

 synnerliga marknadsstad, hvilken de kallade köping: der hafva bön- 

 derna kommit tillhopa och bytt deras varor, som här inrikes föllo och 

 gjordes, och gåfvo vara för vara" *) o. s. v. Att denna första och 

 enklaste kommerciella beröring hos ett ordnadt och bofast folk tidigt 

 nog skulle framkalla särskilta näringsgrenar och vissa med omsättnin- 

 gen sysselsatta yrken, säger sig sjelft, hvarföre man redan vid sago- 



1) Olai Petri Krönika utg. af Klcmming 1860 ss. 41, 42. 



