122 C. T. Odhner. 



Rådet flerstädes omnämnes såsom edgärdsnämnd *), alldeles som med 

 landsrättens nämnd var fallet, samt att man ännu 1349 (i Jönköping) 

 finner den dömande och administrerande myndigheten skilda och den 

 förra representerad af en nämnd 2 ), så synes man ha fulla skäl att 

 antaga, det stadsdomstolen till en början var organiserad efter Svenskt 

 mönster, hvilket på sina ställen torde fortfarit ända till Allm. St.L:s 

 utfärdande; det Tyska inflytandet har således först modifierat och slut- 

 ligen (i St.L.) nästan omdanat detta rättsväsende. Häraf blir dock 

 en följd, att ett ursprungligen Svenskt element ingick såsom bidra- 

 gande i Rådets bildning 3 ). 



Det Tyska elementet infördes småningom af Hanseaterna. Den 

 Lubska rätten var vid denna tid i det närmaste färdigbildad och hade 

 blifvit antagen i de flesta Östersjostäder, Rostock, Wismar, Stralsund, 

 Wisby m. fl. och äfven i Hamburg var han hufvudsakligen gällande. 

 Hvad var då naturligare, än att han äfven begynte sträcka sitt in- 

 flytande till de Svenska sjöstäderna, i hvilka hastigt ett stort antal 

 Tyskar fingo insteg, medförande Tyska grundsatser och rättssedvänjor? 

 Snart får man äfven från våra städer höra talas om advocatus, magi- 

 ster burgensis, consules och communitas civium, benämningar alla häm- 

 tade från Tyskland 4 ). Den i de Tyska städerna numera herrskande 

 friheten och oberoendet af all öfverordnad myndighet lät af många 

 skäl ej fortplanta sig på Svensk jord: oafsedt våra städers obetydlig- 

 het, var centralisationen hos oss ännu i stigande, medan hon i Tysk- 

 land snart sagdt hade upphört att verka. Härigenom fick stadsförfatt- 

 ningens utveckling i Sverige en helt annan riktning och gång än i 

 mönsterstäderna. I dessa utgjorde Fogdemakten utgångspunkten och 

 häfstången för vinnande af egen jurisdiktion, i början sekunderad af 

 en i alla ärender deltagande menighet: från 1200 begynte båda dessa 

 makters inflytande att alltmer aftaga, tor att lemna rum åt ett Aristo- 

 kratiskt, allt centraliserande Råd. Ett sådant blef visserligen efter 

 Tyskt mönster äfven i de Svenska städerna inrättadt, men på samma 

 gång växte Konungamaktens inflytande på städerna, hvarjemte det 

 demokratiska elementet aldrig utplånades, utan städse fortlefde för 

 att längre fram ytterligare utbildas. 



De urkunder, vi hafva att tillgå, omtala ej något Råd i städerna 



1) Bj.ll. (Sclilyters uppl.) ti. 12, 14. 



2) se sid. 12G. 



3) Jmfr förhållandet med den Anglosachsiska vittnesnämnden, hvarur Rådet i de 

 Engelska städerna möjligen uppkommit: Lappenberg a. st. I, s. 615. 



4) Jmfr Frensdorff a. st. s. 85 och Hegcl Gcschichtc der Städteverfassung von 

 Italien II, s. 416 ff. 



